Havaijin tasavalta
Havaijin tasavalta Republic of Hawaii | |||
---|---|---|---|
1894–1898 | |||
| |||
| |||
![]() | |||
Valtiomuoto | tasavalta | ||
Presidentti | Sanford Dole | ||
Pääkaupunki | Honolulu | ||
Valuutta | Havaijin dollari | ||
Edeltäjä(t) | ![]() | ||
Seuraaja(t) | ![]() | ||
Infobox OK |
Havaijin tasavalta (engl. Republic of Hawaii, havaijiksi Lepupalika o Hawaiʻi) oli Polynesiassa sijainnut lyhytikäiseksi jäänyt tasavalta, joka kattoi nykyisen Havaijin osavaltion.
Tasavallan synty
1800-luvun lopulla Havaijin kuningaskunnasta tuli entistä enemmän riippuvainen kaupasta Yhdysvaltain kanssa etenkin sokerikaupan takia.[1] Vuosisadan loppua kohden sokerinviljelijöitä ja liikemiehiä alkoi kiinnostaa sokerin myyminen Yhdysvaltoihin ilman tariffeja, mikä motivoi liittämään kuningaskunnan osaksi Yhdysvaltoja vallankaappauksen avulla.[2]
Vuonna 1893 kuningatar Lili'uokalani yritti palauttaa vahvan monarkian, mikä johti amerikkalaisten liikemiesten johtamaan vallankaappaukseen. Liikemiehiä edustavan komitean johtajaksi oli noussut Sanford Dole, josta tuli vallankaappauksen jälkeen Havaijin tasavallan presidentti. Tasavalta perustettiin, koska Yhdysvaltain presidentti Grover Cleveland kieltäytyi allekirjoittamasta lakia, jolla Havaiji olisi liitetty Yhdysvaltoihin.[3]
Hallinto ja politiikka
Tasavallan perustuslaki oli kirjoitettu siten, että se piti poliittisen vallan vallankumoukseen osallistuneiden rikkaiden miesten käsissä. Sanford Dole nimitettiin perustuslaissa presidentiksi automaattisesti kuudeksi vuodeksi. Lisäksi tasavallan kaksikamarisen parlamentin edustajille asetettiin vaatimuksia, joilla suljettiin suurin osa väestöstä ulkopuolelle. Näihin vaatimuksiin kuuluivat:[4]
- Mies, joka oli tasavallan kansalainen
- Ikävaatimus (25 vuotta edustajainhuoneessa, 30 vuotta senaatissa)
- Kielitaitovaatimus: kykenee lukemaan, kirjoittamaan ja puhumaan joko englantia tai havaijia
- Asunut tasavallan alueella vähintään 3 vuotta
- Varallisuusvaatimus (1000 $ kiinteää omaisuutta TAI 600 $ vuositulot edustajainhuoneessa, 3000 $ kiinteää omaisuutta TAI 1200 $ vuositulot senaatissa)
Äänestysoikeuden saamiseksi ihmisiä pakotettiin vannomaan uskollisuutta tasavallalle. Myös muiden lakien avulla estettiin havaijilaisia ja aasialaisia äänestämästä.[5]
Kapina
- Pääartikkeli: Wilcoxin vuoden 1895 kapina
6. tammikuuta 1895 sadat havaijilaiset ja muut rojalistit aloittivat kapinan monarkian palauttamiseksi. Puutteellinen suunnittelu ja tasavallan hallituksen vakoojat kuitenkin onnistuivat tekemään vastavallankumouksen tyhjäksi. Sen suunnittelijoiden, kuten Robert Wilcox, lisäksi hallitus pidätti myös Lili'uokalanin syytettynä siitä, että hänellä olisi ollut tietoa vastavallankumouksen suunnittelusta. 24. tammikuuta Lili'uokalani luopui virallisesti kruunusta välttääkseen verenvuodatuksen. Hänet tuomittiin tämän jälkeen maanpetoksesta 'Iolanin palatsissa ja määrättiin istumaan vankeustuomionsa Washington Placessa.[5]
Liittäminen osaksi Yhdysvaltoja
Vuonna 1897 yli 21 000 havaijilaista lähetti Yhdysvaltain kongressille vetoomuksen, jossa vastustettiin alueen liittämistä osaksi Yhdysvaltoja.[6]
Tasavalta lakkautettiin vuonna 1898, kun Havaijista tuli osa Yhdysvaltoja ja siihen kuuluva territorio. Presidentti William McKinley nimitti Dolen uuden territorion kuvernööriksi. Osavaltio Havaijista tuli vasta 1959.
Lähteet
- ↑ Annexation of Hawaii, 1898 2009. Bureau of Public Affairs Department Of State. Viitattu 4.6.2022. (englanniksi)
- ↑ The dark history of the overthrow of Hawaii - Sydney Iaukea 17.2.2022. TED-Ed. Viitattu 4.6.2022. (englanniksi)
- ↑ Sanford Ballard Dole | president of the Republic of Hawaii 2022. Encyclopædia Britannica. Viitattu 4.6.2022. (englanniksi)
- ↑ Constitution of the Republic of Hawaii (pdf) files.hawaii.gov. 2023. Viitattu 3.5.2023. (englanniksi)
- ↑ a b Hawaiian Monarchy Overthrown; Territory of Hawaii 2022. nvlchawaii.org. Viitattu 4.6.2022. (englanniksi)
- ↑ The 1897 Petition Against the Annexation of Hawaii 15.8.2016. National Archives. Viitattu 4.6.2022. (englanniksi)
Aiheesta muualla
- Havaijin tasavallan perustuslaki