Hylten kunta
Hylten kunta | |
---|---|
![]() vaakuna | |
![]() | |
Valtio | ![]() |
Lääni | Hallandin lääni |
Maakunta | Halland ja Småland |
Keskustaajama | Hyltebruk |
Kuntakoodi | 1315 |
Pinta-ala ([1]) | |
– Maa | 946,53 km² |
Väkiluku (31.12.2020) ([2]) | 10 649 |
– Väestötiheys | 11,3 as./km² |
www.hylte.se | |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/Socknar_Hylte.png/300px-Socknar_Hylte.png)
Hylten kunta (ruots. Hylte kommun) on Hallandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Hallandiin ja Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Hyltebruk.[3]
Kunnan maapinta-ala on 946,53 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 10 649 henkeä (31.12.2020).[2]
Vuonna 2007 kunnassa oli 30,84 km² peltoa,[4] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[5] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 3,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa nykyisen kunnan alueelle perustettiin kolme "suurkuntaa" aiempia kuntia yhdistämällä:
- Hylte (Femsjö, Färgaryd ja Långaryd)
- Unnaryd (Bolmsö, Jälluntofta ja Södra Unnaryd)
- Torup (Drängsered, Kinnared ja Torup).
Näistä Hylte ja Unnaryd sijaitsivat tuolloin Jönköpingin läänissä ja Torup Hallandin läänissä. Vuonna 1971 Hylten maalaiskunta muutettiin Hylten kunnaksi. Vuonna 1974 Hylten kuntaan liitettiin Torup ja Unnaryd (lukuun ottamatta Bolmsön seurakuntaa) ja pieni osa Lidhultin maalaiskunnasta, joka oli kuulunut Ljungbyn kuntaan Kronobergin läänissä. Samana vuonna uusi laajempi Hylten kunta siirrettiin Hallandin lääniin.
Nykyisin Hallandin ja Smålandin maakuntien välinen raja kulkee Hylten poikki vanhaa Hallandin läänin ja Jönköpingin läänin rajaa pitkin.
Väestönkehitys
Hylten kunnan väestönkehitys 1950–2020 | ||||
---|---|---|---|---|
Vuosi | Asukkaita | |||
1950 | 11 877 | |||
1955 | 11 677 | |||
1960 | 11 354 | |||
1965 | 11 195 | |||
1970 | 10 990 | |||
1975 | 11 152 | |||
1980 | 11 211 | |||
1985 | 10 841 | |||
1990 | 11 143 | |||
1995 | 10 963 | |||
2000 | 10 479 | |||
2005 | 10 368 | |||
2010 | 10 177 | |||
2015 | 10 514 | |||
2020 | 10 649 | |||
Lähde: Statistiska centralbyrån (SCB).[6][2] |
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[7] | % |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 2 345 | 22,3 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 488 | 4,6 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 673 | 6,4 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 7 008 | 66,7 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 192 Suomessa syntynyttä,[8] mikä vastasi 1,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 303 Suomessa syntynyttä,[9] mikä vastasi 2,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 179 kruunua.[10] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 63 000 kruunua.[11]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[12]
- 0–17-vuotiaat: 20,6 %
- 18–64-vuotiaat: 58,0 %
- 65 vuotta täyttäneet: 21,4 %
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[13][14] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) | Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 4,7 | 4,9 | |
jalostus | 45,2 | 42,7 | |
palvelut | 47,9 | 50,3 | |
tuntematon | 2,2 | 2,1 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 4 746 | 4 790 | |
työpaikkaomavaraisuus | 99,1 |
Taajamat
Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 65,8 prosenttia.[15] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 477 asukasta.[15] Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:[16]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2010) |
---|---|---|
1 | Hyltebruk | 3 716 |
2 | Torup | 1 183 |
3 | Unnaryd | 759 |
4 | Rydöbruk | 388 |
5 | Landeryd | 367 |
6 | Kinnared | 287 |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[17]
- Brännögård
- Drängsered
- Långaryd
- Nyby
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hylten kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 6 | 6 | 6 | 6 | 6 | 5 | 6 | 6 | 9 | 7 | 7 | 5 | 4 | 4 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 20 | 19 | 16 | 15 | 15 | 15 | 12 | 12 | 9 | 11 | 8 | 7 | 7 | 7 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 2 | 4 | 5 | 3 | 4 | 4 | 4 | 3 | 3 | 3 | 2 | 3 | 2 | 2 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 2 | 0 | 0 | 3 | 2 | 1 | 0 | 0 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 2 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 18 | 17 | 19 | 20 | 19 | 19 | 18 | 23 | 18 | 20 | 12 | 14 | 15 | 16 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 3 | 2 | 1 | 1 | 1 | 2 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | 4 | 8 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | 5 | 4 | 6 | 2 | 11 | 9 | 5 | 2 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[19] | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 49 | 43 | 43 | 39 | 41 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f3/Distrikt_Hylte.jpg/250px-Distrikt_Hylte.jpg)
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
- Drängseredin piiri
- Femsjön piiri
- Färgarydin piiri
- Jälluntoftan piiri
- Kinnaredin piiri
- Långarydin piiri
- Södra Unnarydin piiri
- Torupin piiri
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[20]
- Torup
- Kinnared
- Drängsered
- Långaryd
- Färgaryd
- Femsjö
- Unnaryd
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[21] Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
- Drängsered (Sofia Magdalena)
- Femsjö
- Färgaryd
- Jälluntofta
- Kinnared
- Långaryd
- Södra Unnaryd (Unnaryd)
- Torup
Kirkot
- Drängseredin kirkko
- Femsjön kirkko
- Färgarydin kirkko
- Hyltebrukin kirkko
- Kinnaredin kirkko
- Landerydin kirkko
- Långarydin kirkko
- Rydöbrukin kappeli
- Södra Unnarydin kirkko
- Torupin kirkko
Lähteet
- ↑ a b Kommunarealer den 1 januari 2016 (km²) (XLSX) Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ a b c Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2020 Statistiska centralbyrån. Viitattu 29.1.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Hyltebruk Nationalencyklopedin. NE Nationalencyklopedin AB. Viitattu 5.7.2016.
- ↑ Åkerarealens användning efter kommun och gröda. År 1981, 1985, 1989-1995, 1999-2007 25.11.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp (uppdateras ej). År 2000-2011 9.3.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängden i Sveriges kommuner 1950-2011 enligt indelning 1 januari 2012 (XLS) 20.2.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.8.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2015 Statistiska centralbyrån. Viitattu 18.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ Utrikes och inrikes födda kommunvis efter födelseland den 31 december 2009 enligt indelningen den 1 januari 2010 (XLS) Tabeller över Sveriges befolkning 2009. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängd 31 dec 1984 enligt indelningen 1 jan 1985: Del 3 Fördelning efter kön, ålder, civilstånd och medborgarskap i kommuner m m (PDF) Statistiska centralbyrån. Viitattu 25.12.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Nettoinkomst 2010 (XLS) 25.1.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Kommuner rangordnade efter störst genomsnittlig nettoförmögenhet per person 2007, korrigerad 2010-03-22 (XLS) 22.3.2010. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Sveriges befolkning, kommunala jämförelsetal, 31 december 2011 (XLS) 19.4.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (dagbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (nattbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätortsgrad (inv i och utanför tätort), per kommun 2005 och 2010 (XLS) 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal, folkmängd och invånartäthet (inv/km2), per tätort 2005 och 2010 (XLS) 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Småorternas landareal, folkmängd och invånare per km2 2005 och 2010 (XLS) 2.10.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 5.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Kommunfullmäktigval - erhållna mandat efter region och parti. Valår 1973 - 2018 Statistiska centralbyrån. Viitattu 29.1.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Valtuustopaikkojen kokonaismäärä saatu laskemalla yhteen puolueiden saamien valtuustopaikkojen määrät.
- ↑ Församlingsfolkmängd efter kön 31 december 2011 (XLS) Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Församlingarna kommunvis Sveriges församlingar genom tiderna. Skatteverket. Viitattu 15.11.2012. (ruotsiksi)
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Hylten kunnan kotisivut (ruotsiksi)
![Käännös suomeksi](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Translation_Latin_Alphabet.svg/60px-Translation_Latin_Alphabet.svg.png)
Alkuperäinen artikkeli: sv:Hylte kommun – Kuntajaon kehitys on käännöstä.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0f/Halland_vapen.svg/50px-Halland_vapen.svg.png)
Falkenbergin kunta • Halmstadin kunta • Hylten kunta • Kungsbackan kunta • Laholmin kunta • Varbergin kunta |
Katso myös: Luettelo Ruotsin kunnista • Ruotsin läänit |