Ivano-Frankivsk
Ivano-Frankivsk (Івано-Франківськ) | |
---|---|
![]() | |
![]() lippu | ![]() vaakuna |
![]() ![]() Ivano-Frankivsk | |
Koordinaatit: 48.9227°N, 24.71034°E | |
Valtio | ![]() |
Alue | Ivano-Frankivskin alue |
Piiri | Ivano-Frankivskin piiri |
Kaupunkioikeudet | 1662 |
Hallinto | |
– Pormestari | Ruslan Martsinkiv |
Korkeus | 249 m |
Väkiluku (2022) (Viittausvirhe: Virheellinen parametri <ref> -elementissä) | 238 196 |
Aikavyöhyke | UTC+2 |
– Kesäaika | UTC+3 |
Postinumero | 76000-76490 |
Suuntanumero(t) | +380 (0) 342 |
mvk.if.ua | |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
Ivano-Frankivsk (ukr. Івано-Франківськ, vuoteen 1962 Stanyslaviv, Станиславів, puol. Stanisławów) on kaupunki ja Ivano-Frankivskin alueen pääkaupunki Ukrainan länsiosissa,[1] historiallisesti Galitsiaksi kutsutulla alueella. Kaupungissa oli vuoden 2022 alussa 238 196 asukasta.[2]
Historiaa
Paikkakunta tunnettiin vuosina 1437–1662 ja 1919–1939 nimellä Zabolote.lähde? Ivano-Frankivsk perustettiin 1662, ja se sai Magdeburgin kaupunginoikeudet vuonna 1662, jolloin nimeksi tuli Stanisławów alueen maita hallinneen puolalaisen Potocki-magnaattisuvun edustajan etunimen mukaan.[3][4] Se oli kuulunut Puolaan 1300-luvulta lähtien. Kulttuurinsa vuoksi kaupunkia alettiin kutsua seudun tärkeimmän kulttuurikeskuksen mukaan myös pikku-Lviviksi.
Kaupunki joutui Puolan ensimmäisessä jaossa 1772 Itävallalle (vuodesta 1867 Itävalta-Unkari),[4] jolloin Puolasta lohkottu alue järjestettiin Galitsian ja Lodomerian kuningaskunnaksi, jonka pääkaupunki oli Lviv (Lemberg).lähde? Stanislavivilaiset osallistuivat myös Euroopan hullun vuoden kapinaan 1848 Itävaltaa vastaan[4]. Kaupunkiin järjestettiin riippumaton neuvosto ja oma järjestyskaarti, ja kaupungissa alkoi ilmestyä lehti.
Kaupunkiin asettui pian perustamisen jälkeen paljon juutalaisia. 1732 asukasluku oli 3 321, josta 44 prosenttia oli juutalaisia. Vielä 1939 kaupungin asukkaista oli 41 prosenttia juutalaisia. Natsihallinnon aikana 1941–1944 juutalaiset tuhottiin niin että vuoden 1959 väestönlaskennassa heitä oli häviävän pieni vähemmistö.[4]
Kaupunki oli tärkeä armenialaisen kulttuurin keskus, ja siellä oli myös armenialainen kirkko. Armenialaisyhteisö sai 1677 erikoisoikeuksia, ja heillä oli oma kuntakokous. 1600-1700-luvulla kaupunki oli armenialaisten ansiosta vilkas kaupankäynnin ja käsityöläisyyden keskus. Kun vuonna 1732 asukasluku oli 3 321, heistä armeinialaisia oli kymmenen prosenttia. Myöhemmin heitä muutti kaupungista pois, ja itsehallinto päättyi 1769.[4]
Vuonna 1918 kaupunki lähiseutuineen kuului lyhyen aikaa vasta perustettuun Länsi-Ukrainan kansantasavaltaan,[4] jonka pääkaupunkina Stanivlaviv toimi 2. tammikuuta – 26. toukokuuta 1919lähde?. Riian rauhansopimuksessa 1921 kaupunki jäi kuitenkin uudelleen itsenäistyneelle Puolalle.[4]
Neuvostoliitto valtasi kaupungin osana aloittamaansa Itä-Puolan interventiota 17. syyskuuta 1939 samaan aikaan kun natsi-Saksa valtasi Puolan länsiosat.
Kesäkuusta 1941 lokakuun alkuun 1944 kaupunki alueineen kuului Saksan Ukrainan-kuvernementtiin. Saksalaiset toteuttivat miehitysaikanaan juutalaisten kansanmurhan. Sen yhteydessä myös Stanisławówin noin 30 000 hengen juutalaisväestö surmattiin. Kaupungissa oli myös getto.
Toisen maailmansodan jälkeisissä rajajärjestelyissä Puolan itäiset alueet liitettiin Neuvostoliittoon. Entinen Itä-Galitsia ja sen mukana myös Stanisławów liitettiin Ukrainan sosialistiseen neuvostotasavaltaan.
Kaupunki sai vuonna 1962 nykyisen nimensä runoilijan ja kirjailija Ivan Frankon mukaanlähde?. Frankolle on omistettu 1939 perustettu Ivano-Frankivskin alueen akateeminen musiikki- ja draamateatteri.[5]
Ivano-Frankivsk on viime vuosikymmenet ollut erittäin ukrainalaismielinen ja länsisuuntautunut. Suurella ääntenenemmistöllä kannatettiin 1991 Ukrainan itsenäisyyttä Neuvostoliitosta.lähde?
Ivano-Frankivskissa on merkittävä rautatieasema ja kaupungin lounaislaidalla kansainvälinen lentokenttä. Kaupungin eteläpuolella nousevat vähitellen Ukrainan Karpaatit, ja siellä Ivano-Frankivskin alueen puolella sijaitsee esimerkiksi Karpaattien kansallispuisto (esimerkiksi Hoverlavuori, 2 061 m).[6][1]
- Ivano-Frankivskin aiempi katolinen katedraali, nykyisin Galitsian sakraalitaiteen museo.
- Sakraalitaiteen museon sisänäkymä ikonostaaseineen.
- Ivano-Frankivskin rautatieasema.
- Kansainvälinen lentoasema.
- Lääketieteellisen yliopiston rakennus.
- Näkymä kadulta.
- Keskustan kävelykatua.
Lähteet
- ↑ a b Je. L. Makarevitš (redaktor): Atlas avtomobilnyh dorog. Zapadnaja Jevropa. Strany Baltii, Rossija, Belarus, Ukraina, Moldova 1:500 000. Minsk, Valko-Venäjä: Izdatelstvo Jansejan, 2005. (venäjäksi)
- ↑ Чисельність населення 2022 db.ukrcensus.gov.ua.
- ↑ Ivano-Frankovsk (Slovar sovremennih geografitšeskih nazvanii 2006 ja toinen teos 2001) Geografitšeskaja entsiklopedija- kokoelmaverkkotietosanakirjan artikkelien nettiversio. Viitattu 3.3.2014. (venäjäksi)
- ↑ a b c d e f g Ivano-Frankivsk Internet Encyclopedia of Ukraine. päivitetty 2010. Viitattu 9.5.2023. (englanniksi)
- ↑ Ivano-Frankivsk Oblast Academic Music and Drama Theater Internet Encyclopedia of Ukraine. päivitetty 2010. Viitattu 9.5.2023. (englanniksi)
- ↑ Atlas železnyje dorogi Rossija i sopredelnyje gosudarstva. Venäjän ja IVY-maiden rautatiekartasto. Omsk: FGUP "Omskaja kartografitšeskaja fabrika", 2010. ISBN 978-5-95230323-3. (venäjäksi)
Viittausvirhe: <ref>
-elementin nimeä ”Ukraina-Popu2013-01-01”, johon viitataan elementissä <references>
ei käytetä edeltävässä tekstissä.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Ivano-Frankivsk Wikimedia Commonsissa
- Valokuvagalleria (ukrainaksi) (mvk.if.ua)
![Ivano-Frankivskin alueen vaakuna](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Coat_of_Arms_of_Ivano-Frankivsk_Oblast.svg/54px-Coat_of_Arms_of_Ivano-Frankivsk_Oblast.svg.png)
Päähallintopaikka: Ivano-Frankivsk
Piirit ja kaupunkipiirit:
Bohorodtšany | Boleh'iv | Dolyna | Halytš | Horodenka | Ivano-Frankivsk | Jaremtše | Kaluš | Kaluš | Kolomyja | Kolomyja | Kosiv | Nadvirna | Rohatyn | Rožnjativ | Snjatin | Tlumatš | Tysmenitsja | Verh'ovyna
Merkittäviä kaupunkeja:
Burštyn | Dolyna | Halytš | Horodenka| Kosiv | Nadvirna | Rohatyn | Snjatyn | Tlumatš | Tysmenitsja