Kotkan Työväen Palloilijat (jalkapallo)
KTP | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Koko nimi | Kotkan Työväen Palloilijat | ||
Perustettu | 1927 | ||
Kaupunki | ![]() | ||
Kenttä | Arto Tolsa -areena, Kotka | ||
Sarja | Kakkonen 2013 (viimeisin pelikausi) | ||
| |||
Infobox OKNimi-testi OK |
Mitalit | |||
---|---|---|---|
Miesten jalkapallo | |||
Mestaruussarja (nyk. Veikkausliiga) | |||
![]() | Mestaruussarja 1951 | ||
![]() | Mestaruussarja 1952 | ||
![]() | SM-kilpailu 1947 | ||
![]() | Mestaruussarja 1964 | ||
Suomen Cup | |||
![]() | Suomen Cup 1958 | ||
![]() | Suomen Cup 1961 | ||
![]() | Suomen Cup 1967 | ||
![]() | Suomen Cup 1980 | ||
![]() | Suomen Cup 1966 | ||
![]() | Suomen Cup 1968 | ||
![]() | Suomen Cup 2000 | ||
Liigacup | |||
![]() | Liigacup 1999 |
Kotkan Työväen Palloilijat (KTP) on kotkalainen urheiluseura, joka on voittanut jalkapallossa kaksi Suomen mestaruutta (1951 ja 1952) sekä neljä Suomen Cupin voittoa (1958, 1961, 1967, 1980).
Viimeisin kausi, jolloin tämän artikkelin KTP on pelannut sarjajalkapalloa oli 2013 Kakkosessa. Kaudesta 2014 alkaen Kotkan Työväen Palloilijoita edustaa sen ja FC KooTeePeen joulukuussa 2013 solmitun yhteistyösopimuksen myötä FC KTP.[1][2][3] 2015 kaudella uusi KTP muutti toukokuun lopussa brändiuudistuksen yhteydessä KTP:n perinteistä logoa. Vanhan logon viisi vihreää pystyraitaa (ks. tietolaatikon logo) väheni uudistetussa logossa neljäksi[4].
Historia
Kotkan Työväen Palloilijat sai alkunsa, kun ryhmä Kotkan Riennosta eronneita palloilijoita päätti perustaa oman seuran. Ero johtui osittain poliittisista syistä. Työväen Palloilijat perustettiin Kotkan työväentalolla 22. syyskuuta 1927.[5]
KTP ja TUL
Seura vietiin rekisteriin Työväen Palloilijat r.y.:nä 8. lokakuuta 1927, ja nimi rekisterissä vaihtui Kotkan Työväen Palloilijat ry:ksi 17. elokuuta 1965[6]. Perustamisensa jälkeen seura liittyi Työväen Urheiluliittoon. Seura otti heti perustamisensa jälkeen peliasuksi vihreävalkopystyraitaisen, vihreäkauluksisen pelipaidan ja mustat housut. Nimilyhenne KTP alkoi yleistyä vasta 1930-luvulla. Ensimmäinen puheenjohtaja oli Axel Andersson, joka oli toiminut Riennossa pelaajana ja kapteenina. Hän oli viettänyt aiemmin Englannissa pari vuotta ja nähnyt Lontoossa jalkapallo-otteluita.[5]
KTP ei voinut 1930-luvulla osallistua Suomen Palloliiton sarjoihin, vaan osallistui TUL:n omiin turnauksiin. TUL:n jalkapallomestaruudesta on oteltu 1920–1955 (mestaruutta ei jaettu 1941, 1942 ja 1944). KTP kerkesi saavuttaa vuosi 1955 mukaan lukien TUL:n mestaruuskilpailuista 7 kultaa, 2 hopeaa ja 3 pronssia. TUL:ssa aloitettiin jalkapallotoiminta uudelleen 1960–luvun alussa ja mestaruuskilpailut palasivat ohjelmaan 1973.[7][8] 1959 sosialidemokraattien sisäinen hajaannus aiheutti TUK:n perustamisen. TUL:n johto ei hyväksynyt lajiliittojäsenyyttä lukuun ottamatta SVUL:n ulkopuolella ollutta palloliittoa, jonka kanssa oli tehty erillissopimus. Näin ollen SVUL:n erikoisliittoihin liittyneet seurat joutuivat TUL:n ulkopuolelle. KTP halusi jalkapalloilijoidensa ja koripalloilijoidensa saavan jatkaa entiseen tapaan – siksi se ei ollut enää halukas osallistumaan erilliseen TUL:n toimintaan, joten seura erotettiin TUL:sta vuoden 1959 lopulla ja KTP:sta tuli TUK-seura 22.4.1960.[9] Kun TUK eheyttämisneuvottelujen jälkeen 1979 lakkautettiin, liittyi KTP useiden muiden seurojen tavoin takaisin TUL:oon[10]. Vuoden 1979 jälkeen KTP on voittanut TUL Cupin kolme kertaa: 1981, 1983 ja 2008 (emoseurasta irtaantunut FC KooTeePee on voittanut kilpailun 3 kertaa 2004, 2005 ja 2012) [11].
1947 virallinen Suomen mestaruus ratkaistiin siten, että molempien liittojen kaksi parasta seuraa pelasivat yksinkertaisen sarjan, jossa KTP sijoittui lopulta kolmanneksi.[5]
KTP ja SPL
Ensimmäisen kerran SPL ja TUL ryhtyivät kilpailemaan yhteisissä sarjoissa virallisista mestaruuksista 1943. Mestaruus- ja Suomen sarjaan osallistui molempiin TUL:sta kaksi seuraa, KTP oli mukana Suomen sarjassa.[12][13]
SPL ja TUL alkoivat pelata kaudella 1948 yhteistä SM-sarjaa, jolloin KTP sijoittui yhdeksänneksi. 1949 sijoitus oli viides ja 1950 neljäs. Suomen mestaruuden KTP voitti vuosina 1951 ja 1952.[5]
Kaudella 1958 KTP putosi Suomensarjaan, mutta voitti samalla kaudella Suomen Cupin. Loppuottelussa oli vastassa Kiffen. Seura saavutti toisen Cup-mestaruuden pelatessaan Suomensarjassa 1961, jolloin finaalivastustaja oli Pallo-Pojat. Kaudella 1962 KTP nousi takaisin SM-sarjaan. Joukkueessa esiintyi ensimmäisen kerran Suomensarjassa pelaajana 16-vuotias Arto Tolsa. Kaudella 1964 joukkue saavutti pronssia. Vuonna 1966 KTP hävisi Cup-finaalissa Helsingin Jalkapalloklubille, 1967 voitti kolmannen Cupin mestaruuden vastustajana Lahden Reipas ja 1968 hävisi Cup-finaalin Kuopion Palloseuralle. Kaudella 1969 joukkue putosi SM-sarjasta silloiseen II divisioonaan.[5]
Arto Tolsa teki debyyttikaudellaan 1962 Suomensarjan itälohkossa 43 maalia (Suomen sarja oli tuolloin Suomen toiseksi korkein sarjataso). Kesällä 1969 Arto Tolsa siirtyi ammattilaiseksi Belgiaan Beerschotin joukkueeseen.[14]
Kaudella 1972 sarjauudistusten myötä KTP putosi kolmannelle sarjatasolle kaudeksi 1973, jossa joukkue pelasi kauteen 1977 saakka. Joukkue nousi 1978 1-divisioonasta heti SM-sarjaan kaudeksi 1979, jolloin Arto Tolsa palasi KTP:n joukkueeseen. Vuonna 1980 seura saavutti neljännen Cup-mestaruuden, voitettuaan finaalissa Valkeakosken Hakan. Cup-mestarina KTP osallistui Cup-voittajien cupiin, jossa vastaan tuli ranskalainen SC Bastia. KTP pelasi ensin kotona tasan 0-0, ja hävisi vieraissa Korsikalla 5-0.[15]
Kaudella 1983 tapahtui putoaminen toiselle sarjatasolle 1-divisioonaan ja seuraavalla kaudella kolmannelle sarjatasolle 2-divisioonaan, jossa joukkue pelasi aina kauteen 1993 asti, jolloin nousi toiselle sarjatasolle. Ykkösessä kaudella 1995 KTP sijoittui toiseksi ja pääsi karsimaan paikasta Veikkausliigaan, mutta hävisi karsinnan Mikkelin Palloilijoille.[15]
Kotkan TP
Kaudella 1998 KTP nousi Veikkausliigaan. Saman vuoden päätteeksi KTP:n taustaorganisaatioksi perustettiin uusi tukielin Kotkan TP Oy hoitamaan edustusjalkapalloa, jolle KTP ry antoi liigalisenssinsä. Perus-KTP:lle jäivät nuoret. Kausina 1999–2000 KTP pelasi Veikkausliigassa käyttäen virallisesti nimimuotoa Kotkan TP. Valmentajana toimi Hannu Touru ja osakeyhtiön toimitusjohtajana Jukka Vakkila.[15]
Toisena liigakautenaan Kotkan TP putosi konkurssikypsänä Ykköseen.[16] Putoamiskaudellaan 2000 Kotkan TP selviytyi Cupin loppuotteluun, mutta hävisi HJK:lle[17].
FC KooTeePee
- Pääartikkeli: FC KooTeePee
Kotkan TP:n reservijoukkueeksi perustettu FC KooTeePee pelasi kaudet 1999-2000 3. divisioonassa, jossa se myös voitti lohkonsa – mutta ei kuitenkaan noussut kakkoseen.[15] Palloliiton säännöt estivät reservijoukkuetta pelaamasta kakkosessa tai sitä ylempänä. FC KooTeePee itsenäistyi omaksi seurakseen joulukuussa vuonna 2000 ja Palloliitto hyväksyi Kakkosen paikan siirron Kotkan Futis Oy:lle, joka oli perustettu pyörittämään uuden seuran toimintaa.[16]
Kotkan TP:n konkurssin (2000)[18] jälkeen FC KooTeePeestä tuli Kotkan menestynein seura kausina 2001–2013; seura pelasi mm. Veikkausliigassa 2003–2008.[19]
2000-luku
Kotkan TP:n toiminnan loputtua sen Ykkösen paikkaa tarjottiin KTP ry:lle, jota oli edustanut v. 2000 Kolmosessa FC KooTeePee. Sarjapaikka olisi tarkoittanut myös Kotkan TP Oy:n velkojen ottamista huolehdittaviksi, ja FC KooTeePee päätti itsenäistyä. Kaudeksi 2001 emoseura KTP oli tiputettu Neloseen, jossa se voitti lohkonsa ja nousi heti Kolmoseen, jossa se pelasi 2002 – 2007 (oli sijoilla 3-6-3-1-3-noususija). Kakkosessa KTP pelasi kaudet 2008–2009 , kaudella 2010 KTP käväisi Kolmosessa ja kaudet 2011–2013 KTP pelasi taas Kakkosessa.[16] KTP:n peliasussa (2013) paita oli vihreävalkoraidallinen, housut mustat ja sukat vihreät; II-peliasussa paita oli keltainen, housut vihreät ja sukat keltaiset [20]
FC KTP
- Pääartikkeli: FC KTP
9. joulukuuta 2013 FC KooTeePee ja KTP ilmoittavat sopimuksesta, jonka myötä seurat fuusioituvat yhteen FC KTP:ksi. FC KTP jatkoi kaudella 2014 FC KooTeePee:n sarjapaikalla Ykkösessä. Palloliiton sääntöjen edellyttämästi Kotkan Työväen Palloilijoiden (KTP) vanha jalkapallopuoli luopui Kakkosen sarjapaikastaan ja liittyi yhteen FC KooTeePeen kanssa. Sääntöjen mukaan sarjapaikasta luopumisen seurauksena kaikki KTP:n tekemät pelaajasopimukset lakkaavat olemasta voimassa. FC KooTeePeen pelaajien sopimukset sen sijaan pysyvät voimassa, sillä heidän kohdallaan kyse oli vain seuran nimen vaihtumisesta. FC KTP liittyi jäsenseurana Kotkan Työväen Palloilijoiden alaisuuteen. Seuran taloutta hoidetaan Kotkan Futis osakeyhtiön kautta. Seura käyttää peliasussaan Kotkan Työväen Palloilijoiden perinteistä vaakunalogoa.[21][22] FC KTP Kotka ry rekisteröitiin viralliseksi yhdistykseksi 25. syyskuuta 2014. Ennen em. rekisteröimistä on FC KooTeePee ry lakannut olemasta 24.9.2014; se oli alkuaan rekisteröity 19.1.2001[23]. FC KTP:n 2014 peliasussa paita on vihreävalkoraidallinen, housut mustat ja sukat vihreät; II-peliasussa paita on keltainen, housut vihreät ja sukat keltaiset [24].
Stadionit
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3e/Arto_Tolsa_-areena_1.jpg/250px-Arto_Tolsa_-areena_1.jpg)
Kotkan pääkentät ovat Puistolan kenttä ja Arto Tolsa Areena. Nykyistä Puistolan kenttää kutsuttiin aikaisemmin Katariinan kentäksi, jolla jalkapalloa alettiin pelata jo 1910-luvulla. Kotkaan valmistui v. 1931 uusi hiekkapintainen kenttä, jota kutsuttiin "Pallokentäksi". 1952 se remontoitiin katsomoineen olympiakisoja varten ja kentän nimi vaihtui "Urheilupuistoksi". Se nimettiin uudestaan Arto Tolsan mukaan vuonna 2000 tehdyn peruskorjauksen myötä.[5]
Arto Tolsa Areena sijaitsee Kotkansaarella Katariinan kaupunginosassa. Stadionin istumapaikkojen yleisökapasiteetti on 4780. Seurapelien yleisöennätys on 6325 KTP – Koparit –ottelusta vuodelta 1982.[25]
Pelaajat ja valmentajat
Entisiä pelaajia
Pelaajat ovat edustaneet KTP:tä virallisissa sarjaotteluissa esitettyinä vuosina. Tiedot ovat Pelimiehet-kirjasta[26].
Tunnettuja suomalaispelaajia
|
|
KTP:ssä esiintyneitä ulkomaalaispelaajia
|
|
Edustusjoukkueen päävalmentajia
Valmentajia ajalta 1990–2011
- 1990–1991 Czeslaw Boguszewicz
- 1992 Pekka Ihonen
- 1993–1994 Heikki Immonen
- 1995–1996 Markku Wacklin
- 1997–1998 Olli-Pekka Smal
- 1999–2000 Hannu Touru (Kotkan TP)
- 2001 Risto Inkeroinen
- 2003–2004 Vesa Laurikainen
- 2005–2006 Jouko Alila
- 2008 Jouko Alila
- 2009 Marko Honkanen
- 2010 Tommi Keveri
- 2011 Risto Inkeroinen[27]
- 2011 Petri Ihonen[27]
Vuodet 1990 – 2000 tietolähde Jalkapallokirja[28]. 2001 alkaen tietojen lähteet puuttuvat 2011 kahta nimeä lukuun ottamatta
KTP:n saavutuksia
KTP on voittanut useita TUL:n jalkapallomestaruuksia. SPL:n sarjapeleihin KTP osallistui ensimmäisen kerran kaudella 1943/44 ja jatkuvasti 1948 alkaen. Suomen mestaruuden KTP on voittanut kaksi kertaa. Suomen cupin voittoja seuralla on neljä.
TUL:n mestaruuskilpailut
TUL:n mestaruuskilpailuissa 1920 – 1955 KTP voitti mestaruudet vuosina: 1937, 1939, 1947, 1949, 1950, 1951 ja 1952.[7]
TUL:n ja SPL:n yhteiset kilpailut SM:sta
Suomen mestaruus vuonna 1947 ratkaistiin neljän seuran välisenä yksinkertaisena sarjana, kummastakin liitosta (SPL ja TUL) osallistujina oli niiden kaksi parasta. KTP saavutti SM-pronssin.[19]
SPL:n sarjat ja cup-kilpailut
(1943/44, 1948–2013)
Saavutus | lkm. | Kaudet | |||
---|---|---|---|---|---|
Mestaruussarja/1990- Veikkausliiga: 1948-58, 63-69, 79-83, 99-2000[19] | |||||
Suomen mestari | 2 | 1951, 1952 | |||
SM-pronssi | 1 | 1964 | |||
2-taso 1943/44, 1959-62, 1970-72, 1978, 1984, 1994-98 (Suomensarja, 1978- I div, Ykkönen)[13] | |||||
voitto | 1 | 1962(L)[a] | |||
toinen sija | 6 | 1959(L), 1961(L), 1995, 1996(L), 1998 | |||
kolmas sija | 1 | 1960(L) | |||
3-taso 1973-77, 1985-93, 2008-09, 2011-13 (II divisioona, 2008- Kakkonen)[29] | |||||
voitto | 2 | 1977, 1993 | |||
toinen sija | 1 | 1975 | |||
kolmas sija | 3 | 1974, 1976, 1991 | |||
4-taso 2002- 07, 2010 (Kolmonen) | |||||
voitto | 3 | 2005[16], 2007lähde?, 2010lähde? | |||
toinen sija | - | ||||
kolmas sija[16] | 3 | 2002, 2004, 2006 | |||
5-taso 2001 (Nelonen)[16] | |||||
voitto | 1 | 2001 | |||
Suomen Cup[17] | |||||
voitto | 4 | 1958, 1961, 1967, 1980 | |||
häviäjä finalissa | 3 | 1966, 1968, 2000[b] | |||
Liigacup [30] | |||||
häviäjä finaalissa | 1 | 1999[b] | |||
Huomautukset:
|
KTP Eurocupeissa
KTP on saavuttanut paikan Eurocupeihin kaksi kertaa voittamalla Suomen Cupin vuosina 1967 ja 1980. Ensimmäisellä kerralla KTP luopui kilpailusta (tilanne Eurokauden 2013/14 jälkeen).[31]
- 1R = ensimmäinen kierros
Kausi | Kilpailu | Kierros | Maa | Vastustaja | Ottelutulokset |
---|---|---|---|---|---|
1981–1982[32] | Cup-voittajien cup | 1R | ![]() | SC Bastia | 0–0, 0–5 |
Seuraennätyksiä
- Eniten otteluita pääsarjassa: Arto Tolsa, 201 ottelua vuosina 1963–1982
- Eniten maaleja pääsarjassa: Arto Tolsa, 125 maalia vuosina 1963–1982
- Eniten maaleja yhdellä pääsarjakaudella: Arto Tolsa, 26 maalia kaudella 1964
- Kotiottelun yleisöennätys: 6 325 katsojaa ottelussa Kopareita vastaan vuonna 1981[25]
- Suurin voitto pääsarjaottelussa: 8-0 kotiottelussa Valkeakosken Hakaa vastaa vuonna 1952lähde?
- Suurin tappio pääsarjaottelussa: 1-8 vierasottelussa Turun Palloseuraa vastaan vuonna 1969lähde?
Arto Tolsan ennätysten lähde on Pelimiehet-kirja.[33]
Naisten jalkapallo
Naisten jalkapallossa KTP saavutti pronssia kaudella 1981. Pääsarjatasolla joukkue pelasi myös kausina 1984–1986.[34]
Lähteet
- ↑ Urheilusanomat 15 liite/9.4.-15 Urheilusanomien erikoislehti Veikkausliiga 2015, s. 52–53
- ↑ Savon Sanomat 9.4.2015, kausiennakko s. 19
- ↑ Helsingin Sanomat 11.4.2015, kausiennakko s. B13-15
- ↑ KTP:n logon uudistus yle (1.6.-15). Viitattu 2.6.2015.
- ↑ a b c d e f Jukka Joutsi: Kotkan 'vihreävalkoista' jalkapallohistorikkia alusta – 1969 jukkajoutsi.com. Arkistoitu 13.7.2011. Viitattu 22.8.2010.
- ↑ KTP:n rekisteröitymiset PRH. Viitattu 30.9.2014.
- ↑ a b Vilja, Y. E.: Jalkapallohistoria, s. 215, 318–325. Suomen Urheiluarkisto, Helsinki (julkaisematon käsikirjoitus), 1968.
- ↑ TUL:n toimintakertomus vuodelta 1973, sivu 33 (pdf 18/50) (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Jukka Joutsi Kotkan 'vihreävalkoista' jalkapallohistorikkia (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ TUL:n toimintakertomus 1979, sivut 5-6 (eheyttäminen), sivu 82 (TUL:n seurat SPL:n sarjoissa, mm. KTP) (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Jalkapallokirja 2014, s. 239. Suomen Palloliitto, 2014.
- ↑ Toimintakertomus 1943, s. 7. Suomen Palloliitto. Helsinki 1943
- ↑ a b 2-tason taulukot (englanniksi, author Pietarinen, Heikki. Last updated 14 Nov 2013) RSSSF. Viitattu 14.9.2014.
- ↑ Lautela, Yrjö & Wallén, Göran: Rakas jalkapallo, s. 130. Hämeenlinna: {{{Julkaisija}}}, 2007. ISBN 978-951-851-068-3.
- ↑ a b c d Svala & Joutsi: Kotkan 'vihreävalkoista' jalkapallohistorikkia 1970–1999 jukkajoutsi.com. Arkistoitu 18.10.2019. Viitattu 20.9.2014.
- ↑ a b c d e f Svala & Joutsi: Kotkan 'vihreävalkoista' jalkapallohistorikkia 2000-luku jukkajoutsi.com. Arkistoitu 18.10.2019. Viitattu 21.9.2014.
- ↑ a b Jalkapallokirja 2014, s. 312-313. Suomen Palloliitto, 2014.
- ↑ Kotkan TP:n konkurssitieto fuusioennakoinnissa 8.12.-13 Kymen Sanomat. Arkistoitu 7.10.2014. Viitattu 21.9.2014.
- ↑ a b c Pääsarjataulukot (englanniksi, author Pietarinen, Heikki. Last updated 14 Nov 2013) RSSSF. Viitattu 14.9.2014.
- ↑ Soininen, Heidi: Jalkapallokirja 2013, s. 482. Helsinki: Suomen Palloliitto, 2013. ISSN 0787-7188.
- ↑ KooTeePee ja KTP yhteen Kymen Sanomat 9.12.-13. Arkistoitu 7.10.2014. Viitattu 21.9.2014.
- ↑ KTP luopuu Kakkosen sarjapaikasta Kymen Sanomat 9.12.-13. Arkistoitu 11.12.2013. Viitattu 21.9.2014.
- ↑ FC KTP ja FC KooTeePee ry rekisteröimiset PRH. Viitattu 30.9.2014.
- ↑ Jalkapallokirja 2014, s. 454. Suomen Palloliitto, 2014.
- ↑ a b Arto Tolsa Areena KTP. Arkistoitu 23.12.2014. Viitattu 25.9.2014.
- ↑ Vuorinen, Juha & Kasila, Markku: Pelimiehet. Suomen jalkapallon pelaajatilastot 1930–2006, s. 23-364. Suomen urheilumuseosäätiö, 2007. ISBN 978-952-99075-9-5.
- ↑ a b Inkeroinen pois, tilalle Ihonen Yle. Viitattu 21.9.2014.
- ↑ Soininen, Heidi – Heinonen, Markku – Lahtinen, Esko S.: Jalkapallokirja 2000, s. 439. Helsinki: Suomen Palloliitto, 2000. ISSN 0787-7188.
- ↑ Jalkapallokirjat 1974–2014
- ↑ LC finaalit 1994-2014 rsssf.com. Viitattu 16.9.2014.
- ↑ Jalkapallokirja 2014, s. 211-216. Suomen Palloliitto, 2014.
- ↑ CWC 1981-82 rsssf. Viitattu 15.9.2014.
- ↑ Vuorinen, Juha & Kasila, Markku: Pelimiehet. Suomen jalkapallon pelaajatilastot 1930–2006, s. 346, 14-388. Suomen urheilumuseosäätiö, 2007. ISBN 978-952-99075-9-5.
- ↑ List of Women League First Level Tables
Aiheesta muualla
- http://www.ktpjalkapallo.fi/ (Arkistoitu – Internet Archive)