Louhi (Karjalan tasavalta)
Louhi Лоухи | |
---|---|
![]() lippu | ![]() vaakuna |
![]() ![]() Louhi | |
Koordinaatit: 66°4′31″N, 33°2′55″E | |
Valtio | Venäjä |
Tasavalta | Karjalan tasavalta |
Piiri | Louhen piiri |
Perustettu | 1914 |
Kaupunkimaiseksi taajamaksi | 1944 |
Hallinto | |
– Asutustyyppi | kaupunkimainen taajama |
– Hallinnon tyyppi | kaupunkikunta |
Pinta-ala | |
– Kokonaispinta-ala | 91 km² |
Väkiluku (2011) | 5 200 |
Aikavyöhyke | UTC+3 (MSK) |
Postinumero | 186660 |
Suuntanumero(t) | +7 81439 |
Infobox OKVirheellinen NIMI-arvo |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Location_Of_Loukhskoye_Settlement_%28Loukhsky_District%2C_Karelia%29.svg/250px-Location_Of_Loukhskoye_Settlement_%28Loukhsky_District%2C_Karelia%29.svg.png)
Louhi (ven. Ло́ухи) on kaupunkimainen taajama, kaupunkikunta ja Louhen piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Muurmannin radan varrella[1] 480 kilometriä Petroskoista pohjoiseen. Asukkaita on 5 200 henkeä (vuonna 2011)[2].
Maantiede ja ilmasto
Louhen kaupunkikunnan pinta-ala on 91 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa ja idässä Louhen piirin Plotinan, etelässä ja lounaassa Ambarnyin ja luoteessa Kiestingin maalaiskuntiin.[3] Pinta-alasta suurin osa on metsää ja vesistöjä[4].
Seutu on pinnanmuodostukseltaan tasankoa, jonka maisemaa leimaavat lukuisat suot, joet ja järvet[5]. Järviä ovat Panovonjärvi (ven. Panovo), Maloje Panovo (Grjaznyi-lahti), Selgojärvi, Korpijärvi, Kuusijärvi (Jelovoje), Valkeajärvi (Beloje), Saunajärvi (Bannoje) ja Heinäjärvi (Sennoje). Kunnan alueella virtaa 12 kilometrin pituinen Salmajoki.[6]
Kunnan ilmasto on leuto. Talvi on pitkä ja kesä lyhyt ja viileä. Helmikuun keskilämpötila on –12,4 °C ja heinäkuun 14,8 °C. Vuotuinen sademäärä on 542 millimetriä. Aurinkoisia päiviä on vähän.[7]
Asutus
Louhen taajama on kunnan ainoa asutuskeskus[8]. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan sen asukkaista 81 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 7 % karjalaisia, 3 % valkovenäläisiä ja 2 % ukrainalaisia[9].
Asukasluvun kehitys
1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 | 2010 |
---|---|---|---|---|---|
6 107[10] | 5 376[11] | 5 548[12] | 6 405[13] | 5 920[14] | 4 772[15] |
Historia
Taajama on saanut alkunsa Muurmannin radalle vuonna 1914 rakennetusta rautatieasemasta. Vuonna 1927 Louhesta tuli hallintopiirin keskus.[1] Louhen kyläneuvostossa oli tuolloin 1 100 asukasta, joista puolet oli karjalaisia. Seudun karjalaiskyliä olivat muun muassa Novaja, Panovo, Parfejevo eli Tyrhy, Pinka (ven. Pingosalma) ja Polubojarskaja eli Tjupikka.[16] Vuonna 1944 Louhi sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Vuonna 1954 siihen liitettiin Panovon kylä sekä joukko rautatien, tielaitoksen ja maatalousyritysten asutuksia.[1] Neuvostoaikana Louhessa toimi turkissovhoosi[17].
Liikenne, talous ja palvelut
Louhen rautatieaseman kautta kulkee päivittäin noin kymmenen paria henkilöjunia ja kaksi paria paikallisjunia[18]. Muurmannin radalta haarautuu rautatie Pääjärvelle. Taajaman länsipuolitse kulkee Pietarin ja Murmanskin välinen valtatie M18. Louhesta on maantieyhteys Pääjärven kautta Suoperän rajanylityspaikalle.[1] Linja-autoliikenne suuntautuu Pääjärvelle ja Tšuuppaan sekä etelään Vienan Kemin, Segežan ja Karhumäen kautta Petroskoihin. Taajaman sisällä on yksi linja-autoreitti.[19]
Taajaman talous perustuu rautatieliikenteeseen ja rakennusteollisuuteen[1]. Louhessa toimii rakennusyrityksiä, tielaitos, asfalttitehdas, elintarviketehdas ja metsätalous[20].
Louhessa toimii kolme lastentarhaa, keskikoulu, iltakoulu, lasten harrastuskeskus ja musiikkikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuritalo, piirin keskuskirjasto ja lastenkirjasto. Sosiaali- ja terveyspalveluihin kuuluvat piirin keskussairaala poliklinikkoineen sekä kaksi sosiaalipalvelukeskusta. Taajamassa on ortodoksinen ja evankelinen kirkko.[21].
Nähtävyydet ja matkailu
Seudulta on löydetty kivikautinen asuinpaikka. Historiallisiin kohteisiin kuuluvat toisessa maailmansodassa kaatuneiden neuvostosotilaiden hautapaikat.[22]
Taajamassa on kaksi pientä hotellia. Murmanskin valtatien varrella huoltoaseman yhteydessä on pieni motelli.[23]
Ystävyyskunnat ja -kaupungit
- Kuusamo vuodesta 1989
- Pudasjärvi vuodesta 1996
- Taivalkoski vuodesta 1989
Lähteet
- Generalnyi plan Louhskogo gorodskogo poselenija Louhskogo munitsipalnogo raiona Respubliki Karelija: Materialy po obosnovaniju v tekstovoi forme fgis.minregion.ru. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
Viitteet
- ↑ a b c d e Karelija: entsiklopedija, tom 2, s. 177. Petrozavodsk: Petropress, 2009. ISBN 978-5-8430-0125-4.
- ↑ Generalnyi plan, s. 3.
- ↑ Generalnyi plan, s. 10.
- ↑ Generalnyi plan, s. 55.
- ↑ Generalnyi plan, s. 11.
- ↑ Generalnyi plan, s. 13.
- ↑ Generalnyi plan, s. 11–12.
- ↑ Generalnyi plan, s. 4.
- ↑ Haku vuoden 2010 väestönlaskennan tietokannasta (vieras-kirjautumisella) std.gmcrosstata.ru. Arkistoitu 27.3.2019. Viitattu 18.2.2014. (venäjäksi)
- ↑ Demoskop Weekly: Vsesojuznaja perepis naselenija 1959 g. demoscope.ru. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ Demoskop Weekly: Vsesojuznaja perepis naselenija 1970 g. demoscope.ru. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ Demoskop Weekly: Vsesojuznaja perepis naselenija 1979 g. demoscope.ru. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ Demoskop Weekly: Vsesojuznaja perepis naselenija 1989 g. demoscope.ru. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ Demoskop Weekly: Vserossijskaja perepis naselenija 2002 g. demoscope.ru. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ Tšislennost naselenija Rossii, federalnyh okrugov, subjektov Rossijskoi Federatsii, gorodskih okrugov, munitsipalnyh raionov, gorodskih i selskih poseleni gks.ru. Arkistoitu 5.6.2013. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ Karjalan ASNT:n asuttujen paikkojen luettelo (Vuoden 1926 väestönlaskun ainehiston mukaan), s. 23–24. Petroskoi: KASNT:n tilastohallinto, 1928.
- ↑ Bolšaja Sovetskaja entsiklopedija 1969–1978. Moskva: Sovetskaja entsiklopedija. Arkistoitu 2.2.2014. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ Generalnyi plan, s. 22.
- ↑ Generalnyi plan, s. 21.
- ↑ Generalnyi plan, s. 37–38.
- ↑ Generalnyi plan, s. 23–25.
- ↑ Objekty istoriko-kulturnogo nasledija Karelii monuments.karelia.ru. Viitattu 31.1.2014. (venäjäksi)
- ↑ Generalnyi plan, s. 27.
Aiheesta muualla
- Louhen piirin sivusto (venäjäksi)
- Louhen piirille omistettu sivusto (venäjäksi)
- Louhi Karjalan tasavallan matkailusivustolla (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
|