Trygve Bratteli
Trygve Bratteli | |
---|---|
![]() Trygve Bratteli vuonna 1971. | |
Norjan pääministeri | |
12. lokakuuta 1973 – 15. tammikuuta 1976 | |
Monarkki | Olavi V |
Edeltäjä | Lars Korvald |
Seuraaja | Odvar Nordli |
17. maaliskuuta 1971 – 17. lokakuuta 1972 | |
Monarkki | Olavi V |
Edeltäjä | Per Borten |
Seuraaja | Lars Korvald |
Henkilötiedot | |
Syntynyt | 11. tammikuuta 1910 Nøtterøy, Norja |
Kuollut | 20. marraskuuta 1984 (74 vuotta) Oslo, Norja |
Tiedot | |
Puolue | Työväenpuolue |
![]() Nimikirjoitus | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] ![]() | |
Infobox OK |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f9/Bundesarchiv_Bild_183-P0730-026%2C_Helsinki%2C_KSZE-Konferenz%2C_Honecker%2C_Trygve_Bratelli.jpg/250px-Bundesarchiv_Bild_183-P0730-026%2C_Helsinki%2C_KSZE-Konferenz%2C_Honecker%2C_Trygve_Bratelli.jpg)
Trygve Marton Bratteli (11. tammikuuta 1910 Nøtterøy, Norja – 20. marraskuuta 1984 Oslo, Norja) oli norjalainen poliitikko, Työväenpuolueen edustaja ja Norjan pääministeri vuosina 1971–1972 ja 1973–1976.
Bratteli syntyi Nøtterøyssä, jossa hän kävi kansakoulun. Hän oli jonkin aikaa työttömänä ja työskenteli sitten muun muassa valaanpyytäjänä ja rakennustyöläisenä. Hän toimi Työväenpuolueen kriisikomitean sihteerinä Norjan natsimiehityksen aikana. Saksalaiset vangitsivat hänet vuonna 1942, ja hän oli poliittisena vankina useilla Saksan keskitysleireillä vuosina 1943–1945.
Brattelin palattua Norjaan vuonna 1945 hänestä tuli Työväenpuolueen varapuheenjohtaja. Hän työskenteli puolustuskomiteassa ja hänestä tuli puolueen johtaja 1965. Bratteli oli kansanedustajana Norjan suurkäräjillä vuosina 1950–1981 ja toimi myös finanssi- ja liikenneministerinä. Työväenpuolueen ensimmäisen pääministerin Einar Gerhardsenin erottua Brattelin vastuulla oli löytää Työväenpuolueen hallituksille uusi suunta.
Brattelin poliittisen uran keskeisenä tavoitteena oli Norjan jäsenyys Euroopan yhteisössä. Jäsenyyden kaaduttua vuoden 1972 kansanäänestyksessä hän erosi hallituksesta.
Bratteli kirjoitti lukuisia muistelmia ja poliittisia kirjoja. Hänen muistelmistaan Saksan keskitysleireiltä Fange i natt og tåke (suom. Vainottuna ja vangittuna) tuli Norjassa yksi aikansa myydyimmistä kirjoista.[1][2]
Bratteli on haudattu Oslon Vestre gravlund -hautausmaalle.[3]
Kirjallisuutta
- Rauno Ekholm: Vainottuna ja vangittuna. Kirjayhtymä, 1982. ISBN 951-262-196-7.
Lähteet
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Trygve Bratteli Wikimedia Commonsissa
|