UMPK
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/FAB-250_bomb_with_UMPK_kit_-_2024.jpg/250px-FAB-250_bomb_with_UMPK_kit_-_2024.jpg)
UMPK (ven. унифицированный модуль планирования и коррекции, unifitsirovannyi modul planirovanija i korrektsi, suom. ’yhtenäinen liito- ja korjausmoduuli’; lyhennys ven. УМПК) on venäläinen pommien muunnossarja, jolla perinteinen lentopommi muunnetaan liitopommiksi.[1][2][3][4] Muunnossarjaa ideoi alkujaan Rosteh-aseteollisuuskonserniin kuuluvan NPO Bazalt -yhtiö (НПО «Базальт»)[1]. Pommeja on jatkokehitellyt niitä valmistava valtionyhtiö Korporatsija Taktitšeskoje raketnoje vooruženijessä (KTRV, Taktisten ohjusten korporaatio), jolla on toimintaa ainakin Moskovan alueen Koroljovissa ja Kostromassa Kostroman alueella.[5][6]
Yksittäisen muunnossarjan hinta on alle 25 000 dollaria.[2] Venäjä on ottanut tällaisilla muunnossarjoilla liitopommeiksi muunnetut lentopommit laajaan käyttöön Ukrainaan suunnatussa hyökkäyssodassaan, ensin rajoitetusti vuonna 2023 ja kasvavassa määrin alkuvuoden 2024 aikana.[2][4] Jo maaliskuussa 2024 uutisoitiin Venäjän tehneen jo 3 500 liitopommitusta alkuvuoden aikana. Tämä oli 16 kertaa edellisvuotta enemmän.[7][8]
Liitopommiksi on muunnettu sarjatuotantona ainakin laser- tai Glonass-satelliittiohjattuja FAB-250-, FAB-500- ja FAB-1500-tyypin täsmäpommeja, sekä RBK-500 -rypälepommeja. Lisäksi on raportoitu UMPK-muunnossarjan kokeilusta termobaarisen ODAB-pommin kanssa. Edellä 250 tarkoittaa 250 kilogramman painoista pommia, muut vastaavasti. Liitopommi pudotetaan tyypillisesti 0,5–12 kilometrin korkeudelta, FAB-1500 tarvittaessa noin 16 kilometristä. Mikäli pommitus tehdään yliäänikoneella korkealta ilmakehässä, alkuvauhdin saaneet FAB-500 -liitopommit voivat liitää 60-70 kilometrin matkan kohteeseensa.[9][6][10][11][12][13] 500 kilogramman FAB-500M-62 -pommissa voi olla esimerkiksi 210-300 kg räjähteitä.[14][15] 1 550 kilogramman FAB-1500 on erittäin suuri pommi, jonka mallissa M-54 on 675 kilogrammaa räjähteitä.[16][17][18] Sen liitopommiversion kantaman on esitetty olevan noin 40 kilometriä (25 mailia).[18] Jotkut lähteet kertovat saman pommityypin erään vientimallin KAB-1500:n voivan kuljettaa jopa 1 200 kg räjähteitä.[6] Uuden 3 000 kilogramman jättipommin valmistuksesta on jo uutisoitu.[11] Muunnossarjoilla myös rypäleammuksilla täytettyjä RBK-500 -lentopommeja on muutettu RBK-500U Drel -liitopommeiksi[19].
FAB-liitopommeja on voivat kuljettaa ainakin Suhoi Su-25SM3, Suhoi Su-34, Suhoi Su-35 ja Suhoi Su-39 -hävittäjät niiden pomminkannattimiin liitettynä.[20][16] Lentopommien avulla Venäjä on voinut pommittaa tavanomaisen 20-25 kilometrin tykistökantamaa tai tavanomaisen ilmatorjunnan kantamaa kauempana sijaitsevia Ukrainan kaupunkeja. Venäjä käytti esimerkiksi 250 FAB-pommia 48 tunnin aikana Avdijivkan kaupunkia tuhotessaan[9] ennen ukrainalaisjoukkojen vetäytymistä rauniokaupungista. Niitä on käytetty myös Harkovaa vastaan ilman, että pommit pudottaneiden lentokoneiden on tarvinnut poistua Venäjän ilmatilasta.[7][21][22]
Ukraina on kaivannut runsaasti lisää maasta laukaistavia pitkän kantaman ilmatorjuntaohjuksia liitopommitusten vähentämiseksi. Myös moderneja, pitkän kantaman ilmatorjuntaohjuksilla varustettuja hävittäjälentokoneita (kuten F-16) on pyydetty, koska aiemmat neuvostovalmisteiset hävittäjillä ei liitopommittajia tavoitettaisi[23]. Lisäksi Ukraina on hakemut toistuvasti lupaa käyttää lahjoituksena saatuja aseitaan viholliskohteiden tuhomiseksi myös Venäjän puolelta.lähde? Toisaalta on havaittu, että Venäjä on kehittänyt muunnossarjasta parannettuja versioita, jotka mahdollistavat FAB-liitopommeja pudottavan hävittäjäpommittajan kuten Suhoi Su-34:n pysytellä aiempaa kauempana kohteestaan. Kun pudotusetäisyys on nostettu 40 kilometristä 60-70 kilometriin, mahdollisuus pysytellä Patriot-torjuntaohjusten ulottumattomissa on kasvanut.[23] Lisäksi on esitetty, että komposiittirakenteisilla, paremman aerodynamiikan liitomuunnossarjoilla voitaisiin pommitusetäisyyttä kasvattaa jopa 95-115 kilometriin[24].
- Kaksi FAB-500 -pommia pian lentokoneesta pudotuksen jälkeen: UMPK-siipien avautuminen.
Katso myös
- UMPB D-30, venäläinen noin 250 kg:n liitopommi (2024)
Lähteet
- ↑ a b Joseph Trevithick: Russian Aerial Bomb With Mysterious Wing Kit Strapped To It Surfaces The War Zone, twz.com. 4.1.2023. Recurrent Ventures, https://recurrent.io/. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ a b c Sébastien Roblin: Just How Dumb Are Russia's Winged Smart Bombs? popularmechanics.com. 23.4.2023. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Piotr Butowski: The Truth About Russia’s Mysterious Winged Glide Bombs The War Zone, twz.com. 19.7.2023. Recurrent Ventures. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ a b Примитивно, но эффективно: все, что известно о российских крылатых бомбах УМПК (фото) focus.ua. 20.7.2023. Viitattu 18.5.2024. (venäjäksi)
- ↑ Минобороны России впервые показало ФАБ-1500 с управляемым модулем планирования и коррекции topwar.ru. 12.1.2024. Viitattu 18.5.2024. (venäjäksi)
- ↑ a b c Pekka Hakala: CNN: Venäjän ohjattu liitopommi hirvittää Ukrainan rintamalla hs.fi. 10.3.2024. Viitattu 18.5.2024. (suomeksi)
- ↑ a b Gerald Hughes: Ukraine war: Russia’s devastating use of Soviet-era ‘glide bombs’ shows how urgently Kyiv needs air defence systems theconversation.com. 11.4.2024. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Цьогоріч ворог скинув на позиції Сил оборони понад 3500 авіабомб - генерал-лейтенант Гаврилюк ukrinform.ua. 18.3.2024. Viitattu 18.5.2024. (ukrainaksi)
- ↑ a b Tim Lister & Frederik Pleitgen: Russia’s new guided bomb inflicts devastation and heavy casualties on the Ukrainian front lines CNN, cnn.com. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Jari Alenius: Venäjä piinaa nyt Ukrainaa uudella keksinnöllä – ukrainalaissotilas: ”Yksi suurimpia pelkojamme” Ilta-Sanomat, is.fi. 6.9.2023. Viitattu 18.5.2024. (suomeksi)
- ↑ a b Timo Myllyniemi: Venäjä kehitti uuden ”hirviöpommin” – arveluttaa sotilasasiantuntijoita Ilta-Sanomat, is.fi. 10.4.2024. Viitattu 18.5.2024. (suomeksi)
- ↑ В Польше заявили об изменивших ситуацию на поле боя на Украине российских бомбах lenta.ru. 8.4.2024. Viitattu 18.5.2024. (venäjäksi)
- ↑ Svetlana Shcherbak: Was the ODAB-1500 Aviation Bomb Used by the Enemy for the First Time: What Is Its Main Danger? defence-ua.com. 30.3.2024. Viitattu 20.5.2024. (englanniksi)
- ↑ FAB M62 weaponsystems.net. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ FAB-500 M-62 (asevalmistajan tuoteluettelo) roe.ru. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ a b Ellie Cook: What's FAB-1500? Russian Bunker-Busting Glide Bomb Has 1,600ft Blast Radius newsweek.com. 31.10.2023. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Joseph Trevithick: Russia’s New Supersized Glide Bomb: Our Best Look Yet The War Zone, twz.com. 12.1.2024. Recurrent Ventures. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ a b 12.1.2024: Russia unveils FAB-1500-M54 1.5-ton bomb with UMPK control module. armyrecognition.com. 23.4.2023. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Thomas Newdick: Russian Glide Bomb Kits Now Adapted For Cluster Munitions: Reports The War Zone, twz.com. 20.11.2023. Recurrent Ventures. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Дмитрий Корнев, Алексей Рамм: Эффективное планирование: какие высокоточные бомбы Россия применяет в СВО iz.ru. 29.4.2023. Viitattu 18.5.2024. (venäjäksi)
- ↑ Joe Edwards: Glide Bombs Help Russia Make Gains Near Kharkiv: What To Know newsweek.com. 14.5.2024. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ KABs strike on Kharkiv: death toll rises to four krinform.net. 18.5.2024. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ a b David Axe: Ukraine’s F-16s Must Hunt Down Russia’s Sukhoi Glide-Bombers—Even If It’s Dangerous forbes.com. 21.3.2024. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
- ↑ Russia Upgrades Air launched FAB Bombs with Increased Precision, Stealth Features, Longer Range defensemirror.com. 28.3.2023. Viitattu 18.5.2024. (englanniksi)
Aiheesta muualla
- Russia's retro-fitted glide bombs launched out of air defences range (Forces News, 28.1.2024) (youtube.com)