William MacGillivray
![]() | Tähän artikkeliin tai sen osaan on merkitty lähteitä, mutta niihin ei viitata. Älä poista mallinetta ennen kuin viitteet on lisätty. Voit auttaa Wikipediaa lisäämällä artikkelille asianmukaisia viitteitä. Lähteettömät tiedot voidaan kyseenalaistaa tai poistaa. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f4/William_MacGillivray.jpg/250px-William_MacGillivray.jpg)
William MacGillivray (25. tammikuuta 1796, Aberdeen– 4. syyskuuta 1852, Aberdeen) oli skotlantilainen luonnontieteilijä, ornitologi ja taidemaalari.
MacGillivray syntyi Aberdeenissä William MacGillivrayn ja Ann Wishartin aviottomana lapsena. Williamin ollessa 3-vuotias perhe muutti Harrisin saarelle Ulko-Hebrideille. Hän kasvoi isänsä perheen luona. Syntyperänsä vuoksi hän koki lievää halveksuntaa myöhemmin tiedemiespiireissä, muun muassa Charles Darwin sanoi ettei MacGillivraylla ollut herrasmiehen tapoja ja ulkomuotoa.
Hän opiskeli lääketiedettä Aberdeenin King's Collegessa, mutta ei kuitenkaan saattanut opintojaan päätökseen, vaan palasi 3 vuoden kuluttua takaisin Harrisiin ja harjoitti siellä ajoittain lääkärin ammattia. Vuonna 1823 hän pääsi luonnonhistorian professori R. Jamesonin assistentiksi Edinburghin yliopistoon. Hän oli The Royal College of Surgeons of Edinburgh museon kuraattori vuodesta 1831, ja luonnonhistorian professori Marischal Collegessa Aberdeenissä vuodesta 1841. Hänet on haudattu Edinburghin New Caltonin hautausmaalle.
MacGillivray oli John James Audubonin ystävä ja kirjoitti suuren osan Audubonin Ornithological Biographies teoksesta vuosina 1830–1839. Audubon nimesi valkoluomikerttulin (Oporornis tolmiei) ystävänsä kunniaksi MacGillivray's Warbleriksi. MacGillivray kuvaili ja nimesi ruusulokin vuonna 1824.
Hänen poikansa John (1822–1867) ja Paul Howard MacGillivray (1834–1895) olivat myös luonnontieteilijöitä.
Paul MacGillivray lahjoitti 214 isänsä maalausta Lontoon Natural History Museumille 1892.
Teoksia
- Lives of Eminent Zoologists from Aristotle to Linnaeus (1830),
- A Systematic Arrangement of British Plants (1830),
- The Travels and Researches of Alexander von Humboldt (1832),
- A History of British Quadrupeds (1838),
- A Manual of Botany, Comprising Vegetable Anatomy and Physiology (1840),
- A History of the Molluscous Animals of Aberdeen, Banff and Kincardine (1843),
- A Manual of British Ornithology (1840 – 1842),
- A History of British Birds, indigenous and migratory, 5 osaa (1837-1852).
- Natural History of Deeside and Braemar (1855), julkaistu postuumisti.
Lähteet
- Natural History Museum
- Fathom (Arkistoitu – Internet Archive)
|