Andrićgrad
Andrićgrad | |
Közigazgatás | |
Település | Višegrad |
Alapítás ideje | 2011. június 28. |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Földrajzi adatok | |
Terület | 0,03 km² |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Andrićgrad Pozíció Bosznia-Hercegovina térképén | |
![]() | |
Andrićgrad weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Andrićgrad témájú médiaállományokat. |
Andrićgrad, más néven Kamengrad[1] Ivo Andrić íróról elnevezett új városrész Višegradban, Bosznia-Hercegovinában. A városrész 2011–2014 között épült Emir Kusturica rendező kezdeményezésére.
Elhelyezkedése
A Drina és a Rzav(wd) torkolata közötti félszigeten fekszik,[2] Szokoli Mehmed pasa hídja közelében,[3] de nem esik bele a világörökséggé nyilvánított híd védőövezetébe.[4] Területe mintegy 30 000 négyzetméter.[5]
Története
A terület egy részén korábban egy sportcentrum állt, amelyet az 1992–1995 közötti boszniai háború alatt bosnyák civilek fogolytáboraként használtak.[3][6] A terület tulajdonjogára egy Svájcban élő boszniai muszlim család 2004-ben bejelentette igényét; a város szóvivője azonban úgy nyilatkozott, hogy a családot már korábban kártalanították.[7]
A városrész építését Emir Kusturica filmrendező kezdeményezte Ivo Andrić Nobel-díjas író emlékére, a Híd a Drinán(wd) című regényben leírt város mintájára.[8] Saját bevallása szerint az ötlet első ízben 1978-ban, nászútja során merült fel benne.[6] A projekt 15 millió eurónyi költségét 51%-ban a filmrendező finanszírozta, 49%-ban a Boszniai Szerb Köztársaság.[9] A helyszínt és az infrastruktúrát Višegrad városa biztosította.[10]
Az építkezés 2011. június 28-án, a szerbek számára kiemelt jelentőségű napon, Szent Vitus napján kezdődött el.[8] 2012. június 28-án felavatták Ivo Andrić szobrát Vuk Jeremić(wd) szerb külügyminiszter részvételével.[8] A főutca 2012 végére készült el,[11] a városrészt 2014. június 28-án avatták fel Irinej szerb pátriárka(wd), Ivica Dačić korábbi szerb miniszterelnök, Aleksandar Vulin és Nikola Selaković(wd) szerb miniszterek, Aleksandar Karađorđević(wd) és Milorad Dodik, a Boszniai Szerb Köztársaság elnöke jelenlétében.[8]
Leírása
Az épületek leginkább reneszánsz, bizánci és oszmán stílusban épültek,[12] a városrészben található multiplex mozi homlokzatán levő dombormű azonban a szocialista realizmust idézi.[9] A Nikola Tesláról elnevezett főtéren található a társadalomtudományokkal és a humán tudományokkal foglalkozó Andrić Intézet, melynek tevékenységét a Boszniai Szerb Köztársaság és Szerbia közösen finanszírozza.[13] Az épület előtt Ivo Andrić szobra áll.[14] A szerb nemzeti költőről, Petar II Petrović-Njegošról elnevezett téren áll a költő szobra, Sreten Stojanovic(wd) alkotása.[15] Andrićgradban található továbbá egy szépművészeti akadémia, egy reneszánsz színház, szállodák és boltok.[2] A városnegyed Szent Lázár-temploma a szerb ortodox egyházhoz tartozik.[16]
Kritikák
Bakira Hasečić(wd) bosnyák aktivista, a szarajevói A Háború Női Áldozatai szervezet alapítója provokációnak tartja, hogy a városrész azon a helyen épült meg, ahol számos kegyetlenségre került sor a boszniai muszlimok ellen.[6][7] Hikmet Karčić, a Boszniai Iszlám Hagyományok Intézete munkatársa az új szerb nemzeti identitás építésének eszközét látja benne abban a városban, amely muszlim lakosságának jelentős részét elvesztette a boszniai háború idején. Szerinte a projekt Višegrad múltjának alternatív változatát jelenti, ami történelmi-kulturális szempontból legitimálja a jelent, és alátámasztja a jövőbeli törekvéseket.[3][8] Andrej Nikolaidis(wd) montenegrói bosnyák író, újságíró „a szerb nacionalizmus Disneylandje” névvel illette.[17]
Ljiljana Sevo(wd), a Banja Luka-i Egyetem művészeti és építészeti karának docense, aki amúgy Kusturica filmjeinek csodálója, művészeti szempontból kritizálta az épületegyüttest; szerinte Andrićgrad a szegényes fantázia és a múlt felületes ismeretének kombinációja, ami elkerülhetetlenül a kulturális értékek manipulációjához, röviden giccshez vezet.[4][7]
Díszpolgárok
- Matija Bećković(wd) szerb író[18]
- Milorad Dodik, a Boszniai Szerb Köztársaság elnöke[18]
- Novak Đoković szerb teniszező[18]
- Vuk Jeremić(wd) szerb külügyminiszter[18]
Jegyzetek
- ↑ Ovako izgleda mocni Andric-grad iz vazduha: Pogledajte snimke koje je napravio dron. www.telegraf.rs (2016. április 19.) (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ a b Andrictown. visegradturizam.com (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ a b c Hikmet Karcic: Andricgrad: The 'town within a town' on the Drina. www.opendemocracy.net (2014. május 13.) (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ a b Ljiljana Sevo: Andrić grad od početka liči na Diznilend. Buka, (2012. június 18.)
- ↑ Geothermal energy for heating and cooling of facilities in the territory of Višegrad. investsrpska.vladars.net (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ a b c John Hooper: Serbian film director's 'theme park' echoes The Bridge on the Drina. The Guardian, (2012. október 11.)
- ↑ a b c Lucia Vasella: Die Fantasiestadt, dort, wo einst das Lager stand. Die Wochenzeitung, 33. sz. (2013)
- ↑ a b c d e Hikmet Karčić: Andrićgrad: Hijacking Memories And The New Serb Identity. Working Paper Series, 9. sz. (2016. június)
- ↑ a b Adelheid Wölfl: Ein historisches Land wird erdacht. Der Standard, (2014. április 13.)
- ↑ Épül Kusturica városa. www.filmtett.ro (2011. június 30.) (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ Látogatható a Kusturica megálmodta város főutcája. Magyar Nemzet, (2013. január 6.) arch Hozzáférés: 2021. április 10.
- ↑ Andrićgrad. www.lonelyplanet.com (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ The Andrić Institute Officially Opened. www.andricevinstitut.org (2013. június 28.) (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ Nikola Tesla Square. www.andricgrad.com (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ Monumentu to Njegos in Andric-grad revealed. www.spc.rs (2013. december 2.) (Hozzáférés: 2021. április 10.) arch
- ↑ Solem opening of Andricgrad. www.spc.rs (2014. június 28.) (Hozzáférés: 2021. április 10.) arch
- ↑ Andrej Nikolaidis: Disneyland srpskog nacionalizma. balkans.aljazeera.net (2014. június 19.) (Hozzáférés: 2021. április 10.)
- ↑ a b c d N. J.: Đokoviću ključevi Andrićgrada. www.novosti.rs (2013. február 4.) (Hozzáférés: 2021. április 10.)