Aninósza
![]() | Az „Aninoasa” szócikk ide irányít át. Hasonló címmel lásd még: Aninoasa (egyértelműsítő lap). |
Aninósza (Aninoasa) | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Történelmi régió | Erdély | ||
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió | ||
Megye | Hunyad | ||
Rang | város | ||
Községközpont | Aninoasa | ||
Beosztott falvak | Alsóbarbatyeniszkrony | ||
Polgármester | Nicolae Dunca (PSD), 2016 | ||
Irányítószám | 335100 | ||
Körzethívószám | 0x54[1] | ||
SIRUTA-kód | 87219 | ||
Népesség | |||
Népesség | 2176 fő (2021. dec. 1.)[3] +/- | ||
Magyar lakosság | 54 (2%, 2021)[4] | ||
Község népessége | 3369 fő (2021. dec. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 151 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 650 m | ||
Terület | 34 km² | ||
Időzóna | EET, UTC+2 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Aninósza weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Aninósza témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Aninósza (Aninószabányatelep, Aninoszabányatelep, románul: Aninoasa) város Romániában (Hunyad megye, Erdély).
Fekvése
A Nyugati-Zsil völgyétől északra, Petrozsénytól tíz km-re nyugatra fekszik.
Nevének eredete
Eredetileg határnév. A román aninoasa 'égeres' szóból való.
Története
Helyén a 19. század végéig Iszkrony legelője volt. Településként fejlődése 1890-ben kezdődött, amikor a Brassói Bánya és Kohómű Rt. megnyitotta az aninószai barnakőszénbányát. A bányafa szállítására 1892-ben 4200 méteres kötélvasutat építettek Petrozsényig. A vállalat csődje után a bányát 1894-ben a Salgótarján–Rimamurányi Rt. vásárolta meg.
1900-ban megépült a Piscu bánya bányavasútja. 1908-ban üzembe helyezték az első aknafúró gépet és 1909-ben bevezették a biztonsági benzinlámpák használatát. 1914-ben megépült az Aninószát Petrozsénnyal összekötő második, 1931-ben pedig a Petrillára vezető drótkötélpálya.
1911-ben épült föl római katolikus, 1924-ben a görögkatolikus templom.[5] 1919-ben alakult a római katolikus plébánia.
A település kizárólagos gazdasági ágazatát jelentő szénbányászat az 1970-es években jutott csúcspontjára, amikor évi több mint egymillió tonna kőszenet termeltek ki. Ezután a bánya folyamatosan hanyatlott, míg 2006-ban bezárták.
1930-ban vált ki Livazényból és 1989-ben szerzett városi rangot.
Demográfia
Aninósza népessége:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/putmdk7m6uio62xjkokytrt2ztsuuv8.png)
- 1910-ben 1878 lakosából 951 volt magyar, 676 román, 172 német és 79 egyéb anyanyelvű; 555 római katolikus, 432 ortodox, 334 református, 324 görögkatolikus, 105 evangélikus és 29 zsidó vallású.
- 2002-ben 3120 lakosából 2870 volt román, 203 magyar és 42 cigány nemzetiségű; 2531 ortodox, 306 római katolikus, 78 pünkösdista, 76 református, 34 baptista és 25 görögkatolikus vallású.
Itt születtek
Jegyzetek
- ↑ "x" a telefonszolgáltatót jelöli: 2–Telekom, 3–RDS
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás. Nemzeti Statisztikai Intézet, 2023. május 31. (Hozzáférés: 2023. július 9.)
- ↑ 2021-es romániai népszámlálás (román nyelven). Nemzeti Statisztikai Intézet, 2023. (Hozzáférés: 2024. január 21.)
- ↑ Mihai Petre: Urbanonimie hunedoreană (Cluj-Napoca, 2013), 140. o.
További információk
![Commons:Category:Aninoasa](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Ch. A.: Bezárt az aninószai bánya. Nyugati Jelen 2006. április 20.
Erdély-portál
Románia-portál
Földrajzportál