Attala
Attala | |||
![]() | |||
Nepomuki Szent János-szobor | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Tolna | ||
Járás | Dombóvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Orosváriné Bocz Tünde (független)[1] | ||
Irányítószám | 7252 | ||
Körzethívószám | 74 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 720 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 39,58 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 20,64 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Attala Pozíció Tolna vármegye térképén | |||
Attala weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Attala témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Domb%C3%B3v%C3%A1r%2C_Fetter_K%C3%A1roly_szobr%C3%A1szm%C5%B1v%C3%A9sz_Szent_Imre_szobra_Attal%C3%A1ban_1.jpg/252px-Domb%C3%B3v%C3%A1r%2C_Fetter_K%C3%A1roly_szobr%C3%A1szm%C5%B1v%C3%A9sz_Szent_Imre_szobra_Attal%C3%A1ban_1.jpg)
Attala község Tolna vármegyében, a Dombóvári járásban.
Fekvése
Tolna megye nyugati határszélén fekszik, Dombóvártól 6 kilométerre nyugatra, Somogy vármegye székhelyétől, Kaposvártól 25 kilométerre keletre; legközelebbi nyugati szomszédja, Csoma már Somogy vármegyéhez tartozik.
A település két kistáj – Észak-Zselic és Dél-Külső-Somogy – találkozásánál helyezkedik el. A két kistájat a Kapos választja el egymástól, mely a község déli határán folyik. A szomszédos települések Csoma, Kapospula, Nagyberki és Szabadi.
A falun kelet-nyugati irányban a Dunaföldvár-Kaposvár-Nagykanizsa közti 61-es főút megy keresztül, a tőle északra fekvő Somogy vármegyei Gölle településsel pedig az Attalából induló 6521-es út köti össze. Szentivánpuszta nevű külterületi településrésze, amely a központtól mintegy öt kilométerre északnyugatra fekszik, a 6521-esből nyugat felé kiágazó 65 161-es számú mellékúton érhető el.
A hazai vasútvonalak közül a Dombóvár–Gyékényes-vasútvonal áthalad a településen, de Attala megállóhelyen 2022. december 11. óta nem állnak meg a vonatok.
Története
A település története a római időkig nyúlik vissza, amikor már megerősített táborhely lehetett. Erre utalnak a község határában talált római téglák, illetve épületmaradványok. A monda szerint vár is állt itt, melynek úrnője egy római hölgy, Atala volt. Hozzá kapcsolódik a „süllyedt vár” legendája, miszerint egy hajadon, a vár egykori tulajdonosa, befalaztatta a vár ablakait egy kivételével. Ennél megállva a következő szavakkal fordult a kívülállókhoz: „Ha még ezt az ablakot is befalaztatom, akkor az Isten sem lát engemet!” Erre a dacos gúnyolódásra a vár elsüllyedt.
A falu első írásos említése 1138-ból maradt fenn, ekkor a település a dömösi prépost birtoka volt, és Atila néven említették. Az 1332-37. évi pápai tizedjegyzék szerint egyházas hely volt. 1450-ben Felsewathala alakban szerepelt, és Zichi Benedek tulajdonában volt. A török időkben rácok szállták meg, ekkor a település két részre szakadt: Rác-Atalára és Magyar-Atalára. 1661-ben mindkét rész Gorup Ferenc győri nagyprépost, fehérvári őrkanonok tulajdona volt. 1695-ben I. Lipót király Matusek András címzetes püspöknek, győri őrkanonoknak adta Attalát. Az általa alapított település helye már megegyezett a jelenlegivel, amelyben 1715-ben hat háztartást írtak össze. Ekkor már a székesfehérvári custodiatus birtoka volt a terület. 1726-ban már ismét új gazdája volt: gróf Nádasdy László csanádi püspök. Az ő nevéhez fűződik a falu első templomának és plébániájának felépítése 1716-ban. 1733-ban azonban ismét a székesfehérvári custodiatusé. 1807-ben a király a kegyes tanítórendnek adományozta, s ennek hatására a község fejlődése felgyorsult. Jelenlegi, római katolikus temploma 1860-65 táján épült.
Attala közigazgatásilag Somogy megye igali, majd kaposvári járásához tartozott 1975-ig. Ezt követően néhány szomszédos településsel együtt Tolna megyéhez csatolták. Már az 1914-es feljegyzések szerint rendelkezett postával, távíróval, plébániával, illetve gőzmalommal. Első állomása, Attala-Csoma 2 kilométerre feküdt a falutól. Vasúti megállóhelyet és őrházat csak 1937-38-ban kapott a település, mivel az attalai parasztok nem adtak földet állomás építéséhez.
A század elején a községhez tartozott a falutól északra fekvő Csökepuszta, mely azóta elnéptelenedett. Lakossága 1900-ban mindössze 29 fő volt. 1962-ben azonban Göllétől Attalához csatolták Szentivánpusztát, mely jelenleg is a település külterületi lakott helye. Lakosságszáma a 2001-es népszámlálás idején 47 fő volt.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Bognár Zoltán (független)[3]
- 1994–1998: Bognár Zoltán (független)[4]
- 1998–2002: Kalocsa Jenő (független)[5]
- 2002–2006: Kalocsa Jenő (független)[6]
- 2006–2007: Kalocsa Jenő (független)[7]
- 2007–2010: Gelencsér István (független)[8]
- 2010–2014: Gelencsér István (független)[9]
- 2014–2019: Gelencsér István (független)[10]
- 2019–2024: Orosváriné Bocz Tünde (független)[11]
- 2024– : Orosváriné Bocz Tünde (független)[1]
A településen 2007. november 18-án időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[12] A választáson az addigi polgármester is elindult, de 22,38 %-os eredményével jócskán alulmaradt egyetlen kihívójával szemben.[8]
Attala híres szülöttei
- Földvári József (1926-2006) jogász, egyetemi tanár, a Pécsi Tudományegyetem rektora (1975-1984).
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 837 | 839 | 820 | 735 | 726 | 720 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,7%-a magyarnak, 2,8% cigánynak, 0,2% horvátnak, 0,2% németnek mondta magát (11,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 71,7%, református 2,2%, evangélikus 0,6%, felekezeten kívüli 9,9% (14,3% nem nyilatkozott).[13]
2022-ben a lakosság 92,1%-a vallotta magát magyarnak, 1,1% cigánynak, 1% németnek, 0,4% ukránnak, 0,1% románnak, 1,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (7,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 54,3% volt római katolikus, 1,8% református, 0,8% evangélikus, 0,1% görög katolikus, 0,8% egyéb keresztény, 0,4% egyéb katolikus, 10,2% felekezeten kívüli (31% nem válaszolt).[14]
Nevezetességei
- Római katolikus templom 1867-ből
- Az 1931-ben állított Szent Imre-szobor[15][16]
- Nepomuki Szent János műemlék szobra
- A 2007-ben átadott tájház
- A község és a Mississippi állambeli Attala megye által közösen emelt Mississippi-emlékmű
Jegyzetek
- ↑ a b Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 16.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 29.)
- ↑ Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 25.)
- ↑ Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 25.)
- ↑ Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 25.)
- ↑ a b Attala települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2007. november 18. (Hozzáférés: 2020. május 31.)
- ↑ Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. október 16.)
- ↑ Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 3.)
- ↑ Attala települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 23.)
- ↑ 2007. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2007 (Hozzáférés: 2020. május 31.)
- ↑ Attala Helységnévtár
- ↑ Attala Helységnévtár
- ↑ Fetter Károly dombóvári szobrászművész alkotása.
- ↑ Az attalai Szent Imre szobor
További információk
- Régi képeslap Attala látképével
- A Nepomuki Szent János-szobor. Műemlékem.hu
A Wikimédia Commons tartalmaz Attala témájú kategóriát.
Magyarország-portál
Földrajzportál