Az Óperzsa Birodalom királyainak listája
![]() | A cikk ékírásos karaktereket tartalmaz. Speciális támogatás nélkül az ékjelek helyén négyszög, kérdőjel vagy más értelmetlen jel áll. |
A Perzsa Birodalom a méd fennhatóság alóli felszabadulása után a világtörténelem jelentős tényezőjévé vált. Legtöbb uralkodójukat az Akhaimenida dinasztia adta.
Az Akhaimenida-dinasztia az óperzsa nyelv Haxāmanašiyā (ejtsd: hakhámanisijá), azaz Haxāmaniš (ejtsd: hakhámanis) leszármazottjai szóból származik. Tagjai adták az Óperzsa Birodalom és elődállamai, Parsa (akkádul: Parsumas, görögül Perszisz, a „Perzsia” név eredete) és Ansan uralkodóit. A II. Kurus előtti dátumok hozzávetőlegesek. A dinasztia neve I. Dárajavaus behisztuni feliratából származik, ahol családja első ősét Hakhámanis (Akhaimenész) személyében jelöli meg.
![]() | Lásd még: Akhaimenida-ház |
Korai Akhaimenidák (i. e. 7. század–i. e. 520)
Uralkodó | Uralkodott (i. e.) | Ékírás | Tudományos átírás | Normalizált alak | Ismert hellén név | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
Hakhámanis | ? | 𐏃𐎧𐎠𐎶𐎴𐎡𐏁 | ha-xa-a-ma-na-i-ša | Haxāmaniš (Haḫāmaniš) | Ἀχαιμένης Akhaimenész | Parsa királya, a Méd Birodalom vazallusa |
Csaispis | ? – 645 | 𐎨𐎡𐏁𐎱𐎡𐏁 | ca-i-ša-pa-i-ša | Caišpiš (Cišpiš) | Τεΐσπης Teiszpész | Hakhámanis fia, II. Kurus felirata szerint Ansan királya |
I. Kurus | 645–602 | 𐎤𐎽𐏁 | ku-ru-ša | Kuruš | – (általában I. Kürosz) | Csaispis fia, szerepel Assur-bán-apli feliratán i. e. 639-ben |
Arijáramna | ? – 550 | 𐎠𐎼𐎡𐎹𐎠𐎼𐎶𐎴 | a-ra-i-ya-a-ra-ma-na | Ariyāramna | – (általában Ariaramnész) | Csaispis fia |
Kabúdzsija | 602–559 | 𐎣𐏍𐎩𐎡𐎫 | ka-bū-ja-i-ya | Kabūjiya[1] | – (általában I. Kambüszész) | I. Kurus fia |
Arsáma | 550–520 | 𐎠𐎼𐏁𐎠𐎶 | a-ra-ša-a-ma | Aršāma | – (általában Arszamész) | Arijáramna fia |
Vistászpa | ? | 𐎻𐎡𐏁𐎫𐎠𐎿𐎱 | vi-i-ša-ta-a-sa-pa | Vīštāspa | Ὑστάσπης Hüsztaszpész | Arsáma fia, nem volt király |
Uralkodó | Uralkodott | Ékírás | Tudományos átírás | Normalizált alak | Ismert hellén név | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
II. Kurus | 559–530 | 𐎤𐎽𐏁 | ku-ru-ša | Kuruš | Κυρος II. Kürosz | Kabúdzsija fia, újraegyesíti Perzsiát |
Kambúdzsija | i. e. 529–522 | 𐎣𐎶𐏍𐎩𐎡𐎫 | ka-ma-bū-ja-i-ya | Kambūjiya | Καμβύσης II. Kambüszész | II. Kurus fia |
Bardíja | i. e. 522 | 𐎲𐎼𐎮𐎡𐎹 | ba-ra-di-i-ya – ga-u-ma-a-ta | Bardíya-Gaumāta | Σμερδής Szmerdész | Kambúdzsija fivére |
I. Dárajavaus | i. e. 522–486 | 𐎭𐎼𐎹𐎺[𐏃 | da-a-ra-ya-va(-ha)-u-ša[2] | Dārayava(h)uš | Δαρειος I. Dareiosz | Vistászpa fia |
I. Khsajársá | i. e. 485–465 | 𐎧𐏁𐎹𐎠𐎼𐏁𐎹 | xa-ša-ya-a-ra-ša-a | Xšayāŗšā (Ḫšayāršā) | Ξέρξης I. Xerxész | I. Dárajavaus fia |
I. Artakhsaszjá | i. e. 465–424 | 𐎠𐎼𐎫𐏋𐎠𐏂𐎠 | a-ra-ta-xš-a-ça-a | Artaxšaçā (Artaḫšaçā) | Ἀρταξέρξης I. Artaxerxész [3] | I. Khsajársá fia |
II. Khsajársá | i. e. 424 | 𐎧𐏁𐎹𐎠𐎼𐏁𐎹 | xa-ša-ya-a-ra-ša-a | Xšayāŗšā (Ḫšayāršā) | 45 napig | |
Szogdianosz | i. e. 423 | – | – | – | – | II. Khsajársá fia |
II. Dárajavaus | i. e. 424–404 | 𐎭𐎼𐎹𐎺[𐏃 | da-a-ra-ya-va(-ha)-u-ša | Dārayava(h)uš | Δαρειος II. Dareiosz | II. Khsajársá „törvénytelen” testvére |
II. Artakhsaszjá | i. e. 404–359 | 𐎠𐎼𐎫𐏋𐎠𐏂𐎠 | a-ra-ta-xš-a-ça-a | Artaxšaçā (Artaḫšaçā) | Ἀρταξέρξης II. Artaxerxész | II. Dárajavaus fia |
III. Artakhsaszjá | i. e. 359–338 | 𐎠𐎼𐎫𐏋𐎠𐏂𐎠 | a-ra-ta-xš-a-ça-a | Artaxšaçā (Artaḫšaçā) | Ἀρταξέρξης III. Artaxerxész | II. Artakhsaszjá fia |
IV. Artakhsaszjá | i. e. 338–336 | 𐎠𐎼𐎫𐏋𐎠𐏂𐎠 | a-ra-ta-xš-a-ça-a a-ra-ša-ka | Artaxšaca Aršaka (vagy Aršāma) | Ἀρταξέρξης Αρςης IV. Artaxerxész Arszész | III. Artakhsaszjá fia |
III. Dárajavaus | i. e. 336–330 | 𐎭𐎼𐎹𐎺[𐏃 | da-a-ra-ya-va(-ha)-u-ša | Dārayava(h)uš | Δαρειος III. Dareiosz | IV. Artakhsaszjá rokona |
V. Artakhsaszjá | i. e. 330–329 | – | – | – | Ἀρταξέρξης Βησσος V. Artaxerxész Bésszosz | bitorló |
Kapcsolódó szócikkek
Jegyzetek
- ↑ Ebben a formában (m nélkül) szerepel a behisztuni feliraton
- ↑ Dareiosz behisztuni feliratán Dárajavaus, Xerxész perszepoliszi feliratán Dárajavahus
- ↑ Josephus Flavius úgy említi, mint Kürosz, akit a görögök Artaxerxésznek hívnak Flavius, Josephus. A zsidók története, Révay József fordítása, 4. kiadás, Talentum. ISBN 963-8396-12-1
Források
- Paul Cartledge: Alexander the Great, New York, 2004
- Klaus-Jürgen Matz: Ki mikor uralkodott, kormányzott?: Uralkodói táblák a világtörténelemhez : császárok, királyok, államfők, miniszterelnökök és pártvezérek. Átdolgozott, felújított kiadás. Budapest: Magyar Könyvklub. 2003. ISBN 963 547 849 6
- Ókori keleti történeti chrestomathia., Szerk.: Harmatta János, Budapest: Osiris. ISSN 1218 9855 (2003). ISBN 963 389 425 5
Ókorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap