Brodarics István
Brodarics István | |||||
Pécs, majd Vác püspöke | |||||
![]() | |||||
Brodarics István kézirata | |||||
![]() | |||||
Eredeti neve | Stjepan Brodarić | ||||
Született | 1471 körül Szerémség | ||||
Elhunyt | 1539. november 7. (kb. 68 évesen) Vác | ||||
Felekezet | római katolikus egyház | ||||
Eredeti neve | Stjepan Brodarić | ||||
Püspökségi ideje 1536 márciusa – 1537 áprilisa előtt (Pécs) | |||||
Püspökségi ideje 1537 áprilisa előtt – 1539. november 7. (Vác) | |||||
Brodarics István a Catholic Hierarchy-n | |||||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Brodarics István témájú médiaállományokat. |
Brodarics István vagy humanista nevén: Stephanus Brodericus, horvátul: Stjepan Brodarić, (Polyána, Szerémség, 1471 körül[1] – Vác, 1539. november 7.[2]) pécsi, majd váci püspök, II. Lajos magyar király kancellárja, a mohácsi csata történetének magyar krónikása.
Nevét többnyire Brodericusnak, néha Brodarithnak írta.
Élete
Középnemesi családban született.[2] A Padovai Egyetemen tanult,[2] majd 1536-ban beiratkozott még a Bolognai Egyetemre is.[3] Itáliából hazatérve zágrábi kanonok.[2] 1506-ban Esztergomban dolgozott Bakócz Tamás mellett.[2] 1512-ben Szatmári György, nagyváradi püspöknek korlátnoki titkárja volt. 1517. március 25.-én címerbővítő oklevelet kapott öccsével, polyanai Brodarics Mátyással, és annak a gyermekeivel együtt.[2] Brodarics Mátyás, királyi udvarnok volt II. Lajos magyar király korában, majd 1547-ben máramarosi sókamaraispánként tevékenykedett.[4]
Brodarics Mátyás második felesége a Zala vármegyei származású csébi Pogány Sára úrnő volt, csébi Pogány János lánya, csébi Pogány Imre és az Osl nemzetségbeli herbortyai Osl Borbála unokája. E házasság révén Mátyás és neje, majd két lánya, osztopáni Perneszy Andrásné polyanai Brodarics Katalin és osztopáni Perneszy Farkasné polyanai Brodarics Klára, jelentős zalai birtokállományt örököltek.
1522-től pécsi prépost.[2] Ebben a tisztségében többször járt követségben I. Zsigmond lengyel királynál, 1525-ben pedig Rómában VII. Kelemen pápánál, akitől pénzbeli segedelmet kért a török ellen. Ezen utazásából 1525. szeptember 13-án Budára érkezett, 1526. március 11-én a király az ország kancellárjává nevezte ki. Ezen minőségben követte II. Lajost a mohácsi táborba. Brodarics megmenekült a mohácsi vészből és egy ideig Ferdinánd király pártján állt. Miután Szapolyai János ellen megkezdődött a háború, nem akarván abban részt venni, Lengyelországba ment, és a krakkói püspöknél, Tomicky Péternél tartózkodott.
Hogy mikor került onnan vissza, az bizonytalan; de 1535-ben Frangepán Ferenccel és Werbőczy Istvánnal együtt ő alkudozott Bécsben János király (Szapolyai János) részére fegyverszünetért. 1536 márciusában pécsi, 1537-ben váci püspök lett. Részt vett a váradi béke megkötését megelőző tárgyalásokon. 1539-ben Werbőczyvel Lengyelországban járt, hogy megkérje János király számára Zsigmond király leányát, Izabellát, akit aztán Perényi Péter és homonnai Drugeth István társaságában Budára és Székesfehérvárra elkísért. 1539. november 7-én halt meg Vácott.
Művei
- Leírta I. Zsigmond lengyel király számára a mohácsi csatát, mely művét legelőször Pyrser Mátyás adta ki Krakkóban 1527-ben: De conflictu Hungarorum cum Turcis ad Mohacz verissima historia címmel; azután Zsámboki János (Sambucus) Bonfini Decasaihoz adott toldalékába bevette (Basiliae, 1568; ennél jobb az 1581. frankfurti kiadás) és külön is megjelent ezen cím alatt: Stephani Broderici narratio de praelio quo ad Mohatzium anno 1526 Ludovicus Hungariae rex periit. Cum commentario Joh. Casp. Khunii. Argentorati, 1688 (magyarra fordította Letenyei János. Buda, 1795)
- Tomicius Péter krakkói püspökkel folytatott levelezése, amely a korabeli történelmet mutatja be, a varsói országos könyvtárban van
- Ábel Jenő (Adalékok 30 l.) egy levelét közli 1512-ből, melyben Janus Pannonius kódexéről tesz említést.
- Brodarics históriája a mohácsi vészről; ford., bev., jegyz. Szentpétery Imre; Lampel, Bp., 1903 (Magyar könyvtár)
- Brodarics históriája a mohácsi vészről; ford., jegyz. Szentpétery Imre, bev. Klaniczay Tibor; hasonmás kiad.; Zrínyi, Bp., 1976
- Igaz leírás a magyaroknak a törökökkel Mohácsnál vívott csatájáról; ford. Kardos Tibor, előszó, jegyz. Szigethy Gábor; Magvető, Bp., 1983 (Gondolkodó magyarok)
- De conflictu Hungarorum cum Solymano Turcarum imperatore ad Mohach historia verissima / Oratio ad Adrianum VI. pontificem maximum; szerk. Kulcsár Péter, Csapodi Csaba; Akadémiai, Bp., 1985 (Bibliotheca scriptorum medii recentisque aevorum)
- Epistulae; szerk., bev., jegyz. Kasza Péter; Argumentum–MOL, Bp., 2012 (Bibliotheca scriptorum medii recentisque aevorum)
Irodalom
- Brodarics István: Igaz történet a magyarok és szulejmán török császár mohácsi ütközetéről (De conflictu hungarorum cum Solymano turcarum imperatore ad Mohach historia verissima – Kulcsár Péter fordítása)
- Kasza Péter: Brodarics István tevékenysége irodalomtörténeti megközelítésben (Phd értekezés)
Jegyzetek
- ↑ Katolikus lexikon
- ↑ a b c d e f g Pécs lexikon I. (A–M). Főszerk. Romváry Ferenc. Pécs: Pécs Lexikon Kulturális Nonprofit Kft. 2010. 122. o. ISBN 978-963-06-7919-0
- ↑ Veress Endre 1941: Olasz egyetemeken járt magyarországi tanulók anyakönyvei és iratai. Budapest, 89; Szlavikovszky Beáta 2007: Magyarországi diákok itáliai egyetemeken I. 1526-1918. Budapest, 35 No. 7.
- ↑ Agria – Az Egri Múzeum Évkönyve – Annales Musei Agriensis Agria 41. (Az Egri Múzeum Évkönyve - Annales Musei Agriensis, 2005). Csiffáry Gergely: Mekcsey István egri várkapitány életrajzához
Források
- Reisz T. Csaba 2011: A Brodarics-levél: a Magyar Országos Levéltár 2010. évi új szerzeményéről. Turul 84/1, 1-2.
- Pálffy Géza 2011: Egy különleges pártváltás a mohácsi csata után. Turul 84/1, 3-6.
- Kasza Péter 2011: Brodarics István szerémi püspök búcsúlevele I. Ferdinánd királyhoz Szapolyai János királyhoz való csatlakozásáról. Turul 84/1, 7-20.
- Oborni Teréz 2011: Szapolyai (I.) János király diplomatája, Brodarics István. Turul 84/1, 21-27.
- Laczlavik György 2011: Brodarics István címereslevele. Turul 84/1, 28-30.
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái I. (Aachs–Bzenszki). Budapest: Hornyánszky. 1891.
- A magyar irodalom története I. kötet (1600-ig) – Brodarics István INː szerk.: Sőtér István: A magyar irodalom története I–VI. Budapest: Akadémiai Kiadó (1962–1966)
További információk
- Igaz leírás a magyaroknak a törökökkel Mohácsnál vívott csatájáról – hangoskönyv MEK
- Igaz leírás a magyaroknak a törökökkel Mohácsnál vívott csatájáról – letöltési lehetőség MEK
- Brodarics históriája a mohácsi vészről MEK
- Sörös Pongrác: Jerosini Brodarics István (1471–1539); Szent István Társulat, Bp., 1907 (A Szent-István-Társulat Tudományos és Irodalmi Osztályának felolvasó üléseiből)
- Kujáni Gábor: Adalékok a Brodarics-család és Brodarics István életéhez; Athenaeum Ny., Bp., 1913 (Történeti értekezések)
- Brodarics-emlékkönyv. Egy különleges pártváltás a mohácsi csata után. Brodarics István szerémi püspök búcsúlevele I. Ferdinánd királyhoz. 1527. március 18., Dévény; dokumentumvál., jegyz. Kasza Péter, Pálffy Géza; Magyar Országos Levéltár, Bp., 2011
- Kasza Péter: Egy korszakváltás szemtanúja. Brodarics István pályaképe; Kronosz–MTT, Pécs–Bp., 2015 (Sziluett)
Kapcsolódó szócikk
Előde: Sulyok György | Pécsi püspök 1536–1537 ![]() | Utóda: Sulyok György |
Előde: Országh János | Váci püspök 1537–1539 ![]() | Utóda: Sbardelatti Ágoston |
Vallásportál
Pécs-portál