Bulgária közlekedése
![]() | Ebben a szócikkben a bolgár nevek magyaros átírásban szerepelnek. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Desiro_on_the_Sofia-Lakatnik_line%2C_14_February_2012.jpg/250px-Desiro_on_the_Sofia-Lakatnik_line%2C_14_February_2012.jpg)
Bulgária közlekedésének legmeghatározóbb eleme a közúti közlekedés, bár az aszfaltozott utak nagy része a legalacsonyabb minősítésű kategóriába tartozik. 2014 decemberében 610 kilométernyi autópályával rendelkezett az ország.
A távolsági közlekedésben nagy szerepe van a buszjáratoknak, melyeket állami és magántársaságok üzemeltetnek. Szófiából a távolsági buszok a Központi, Déli és a Nyugati buszpályaudvarról indulnak. Vidéken iránytaxik közlekednek a kisebb települések között.
A vasúti közlekedés jórészt elavult, az átlagsebesség igen alacsony, bár a vonalak felújítására és gyorsítására irányuló törekvéseket tesz a kormány. Az állami vasúttársaság a Bolgár Államvasutak, de magántársaságok is jelen vannak, mint a Bulgarian Railway Company, vagy a DB Schenker Rail Bulgaria. A szófiai metró két vonallal rendelkezik, a harmadikat 2016-ban kezdték el építeni.
A légi utasforgalom a 2000-es évek eleje óta folyamatosan nő, amihez hozzájárult a szófiai repülőtér bővítése és új célállomások bevezetése is. A nemzeti légitársaság a Bulgaria Air, emellett magán, charterjáratokat üzemeltető társaságok is jelen vannak, melyek belföldi és nemzetközi forgalmat is bonyolítanak.
Bulgária vízi közlekedésében a dunai és a fekete-tengeri kikötők játszanak jelentős szerepet. A két legnagyobb kikötő a várnai és a burgaszi.
Közúti közlekedés
![]() | Lásd még: Bolgár forgalmi rendszámok |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Bulgarian_motorway_network_en.svg/250px-Bulgarian_motorway_network_en.svg.png)
A 2000-es évek elején Bulgária 37 300 kilométernyi úttal rendelkezett, ebből mintegy 3000 km kivételével mindegyik aszfaltozott volt, de csaknem a fele (kb. 18 000 km) a legalacsonyabb szintű kövesút kategóriába esett. 2000-ben 324 kilométer autópályával rendelkezett az ország.[1][2] 2014 decemberében 610 kilométernyi autópálya volt, a nemzeti utaknak pedig 98%-a volt aszfaltozott.[1][2][3]
Az európai úthálózat több vonala is áthalad Bulgárián, az E70, az E79, az E80, az E83, az E85, az E87.[4] 2013-ban átadták a Vidin–Calafat hidat, mely Romániával köti össze az országot. A hidat a közúti szállítás megkönnyítése végett építették.[5]
2013-ban Bulgáriában több mint 2,9 millió személyautót tartottak nyilván, ami öt év alatt 16%-os növekedést jelentett.[6]
Autópályák és főutak
![]() | Bővebben: Bulgária autópályái |
- Autópályák
Trákia autópálya: Szófia – Plovdiv – Sztara Zagora – Jambol – Karnobat – Burgasz
Hemusz autópálya: Szófia – Jablanica – Sumen – Várna
Sztruma autópálya: (Szófia) Perniktől Kulatáig (Görögország) (építés folyamatban)
Marica autópálya: Csirpantól Kapitan Andreevóig (Törökország)
Fekete-tengeri autópálya: Várnától Burgaszig (építés alatt)
Ljulin autópálya: Szófiától Pernikig
- Kalotina autópálya: Szófia – Kalotina (Szerbia) (tervezett)
- Északi elkerülő autópálya (építés alatt)
- Veliko Tarnovo–Rusze autópálya: Veliko Tarnovo – Rusze (Románia) (tervezett)
- Főutak
I-1-es főút
I-2-es főút
I-3-as főút
I-4-es főút
I-5-ös főút
I-6-os főút
I-7-es főút
I-8-as főút
I-9-es főút
Szófiai körgyűrű
Távolsági tömegközlekedés
Az autóbusz kedvelt távolsági tömegközlekedési eszköz Bulgáriában. Szófiából a távolsági buszok a Központi, Déli és Nyugati buszpályaudvarról indulnak, a nemzetközi járatokat jobbára a Szerdika buszpályaudvar szolgálja ki. Az állami buszok mellett járatokat magántársaságok is üzemeltetnek (például Union-Ivkoni, Biomet, Etap-Grup[7]), a jegyeket ezek irodáiban, a pályaudvarokon és a buszsofőrnél is meg lehet venni. Néhány társaság esetében online is lehet jegyet foglalni. A nemzetközi célállomások között van Szaloniki, Isztambul, Bukarest, Szkopje és Belgrád.[8] A fővárosban és vidéken is működnek iránytaxik (marsrutka); vidéken kisebb falvakat, népszerű üdülőhelyeket kötnek össze.[9]
Vasúti közlekedés
![]() | Bővebben: Bulgária vasúti közlekedése és szófiai metró |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Railway_map_of_Bulgaria.png/250px-Railway_map_of_Bulgaria.png)
Bulgáriának 2005-ben mintegy 6238 kilométernyi vasúthálózata volt, ebből 4316 kilométer volt fővonal. A fő közlekedési csomópont a főváros, Szófia.[10] Bulgária vasúti rendszere nemigen bővült az 1980-as évek óta, 2014-ben 4023 kilométernyi fővonallal rendelkezett, és Európa egyik legkevésbé hatékony hálózataként tartják számon,[11][12] felújításokat azonban végeznek.[10]
A bolgár vonalak átlagsebessége 47 km/h, ami rendkívül alacsonynak számít.[12] 2012-ben a Plovdiv–Dimitrovgrad vonalon 160 km/h-ra emelték a sebességet a vonal felújítását követően.[13] További hasonló fejlesztések vannak tervben.[14][15][16]
A 2000-es évek közepén a vasút továbbra is fontos teherszállítási módnak bizonyult, azonban a felmerülő karbantartási és sebességet érintő problémák miatt az autópályák egyre inkább átveszik a helyét.[10] Az állami vasúttársaság a Bolgár Államvasutak, de magántársaságok is jelen vannak, mint a Bulgarian Railway Company, vagy a DB Schenker Rail Bulgaria.
2014-ben a bolgár vasutak 13 690 000 tonna árut és mintegy 24 627 000 embert szállítottak.[17][18]
1998-ban adták át a szófiai metró első hat kilométeres szakaszát.[10] Ezt később bővítették, majd 2012-ben átadták a második, 11 állomásos vonalat.[19] 2015 áprilisában egy öt kilométeres, négy állomásos szakasszal bővült az első vonal a szófiai repülőtérig.[20] 2016-ban megkezdődött a harmadik vonal építése.[21]
Vízi közlekedés
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Seaport_Svistov1.jpg/250px-Seaport_Svistov1.jpg)
Bulgária vízi közlekedésében a dunai és a fekete-tengeri kikötők játszanak jelentős szerepet. A két legnagyobb kikötő a várnai és a burgaszi. Romániába a Durankulaknál lévő, Törökországba pedig a rezovói átkelőnél lehet átlépni vízi úton. Állami és magáncégek is üzemeltetnek személy- és teherszállító hajókat, kompokat. Főbb folyami kikötők Rusze, Vidin, Lom, Szilisztra, Tutrakan, Szvistov, Nikápoly, Belene és Orjahovo; a tengeri kikötők közül jelentősebbek még Ahtopol, Neszebar, Carevo, Szozopol, Pomorie, Kavarna és Balcsik.[22][23] A folyókon 2014-ben 4 529 000 tonna áruforgalom haladt át,[24] a tengeri kikötők pedig 27 235 000 tonna forgalmat bonyolítottak.[25] 2010-es adatok szerint Bulgária kereskedelmi flottája 22 hajóból állt.[26]
Légi közlekedés
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/NuevaTerminalAeropuertodeSofia2.jpg/250px-NuevaTerminalAeropuertodeSofia2.jpg)
Miután a szófiai repülőtér második terminálját is megnyitották, az országos légi utasforgalom 6 595 790 főre nőtt 2008-ban, 2011-re pedig 6 894 054 főre emelkedett.[27] A nagyobb utasforgalom egyik oka a reptéri bővítés mellett a nemzetközi célállomások számának növekedése volt.[28] 2014-ben a repülőterek összesen 7 728 612 utast és 23 101 tonnányi szállítmányt kezeltek.[27]
A légi közlekedés korábban jóval kevesebb utast szolgált ki, valamint a teherszállításban is elenyésző szerepet játszott, 2001-ben csupán 860 000 utas vette igénybe.[29] 2013-ban Bulgáriában 68 repülőteret tartottak nyilván, ebből 57 rendelkezett aszfaltozott kifutóval.[30] A repülőterek közül a szófiai és a burgaszi rendelkezik 3000 méternél hosszabb kifutóval, helikopter-repülőtérből pedig négy van az országnak.[29][31] A várnai és a burgaszi repülőtér jobbára charterjáratokat és belföldi forgalmat bonyolít.[29] Az 1947 óta működő Balkan Bulgarian Airlinest 2002-ben a Bulgaria Air váltotta fel, melyet 2006-ban privatizáltak.[29] A Bulgaria Air 2004-ben 365 475, 2014-ben 897 422 utast szállított nemzetközi útvonalakon.[32] A nemzeti légitársaság mellett több charterszolgáltató is van az országban, például az Air VIA, a BH Air, a Bulgarian Air Charter, vagy a Heli Air Services.[33]
# | Repülőtér | Város | IATA / ICAO | Utasforgalom 2015 (fő)[32] |
---|---|---|---|---|
1. | Szófiai repülőtér | Szófia | SOF / LBSF | 4 064 755 |
2. | Burgaszi repülőtér | Burgasz | BOJ / LBBG | 2 336 752 |
3. | Várnai repülőtér | Várna | VAR / LBWN | 1 382 862 |
4. | Plovdivi repülőtér | Plovdiv | PDV / LBPD | 103 300 |
5. | Gorna Orjahovica-i repülőtér | Gorna Orjahovica | GOZ / LBGO | 495 |
Összesen | 7 888 164 |
Jegyzetek
- ↑ a b c NSI 2
- ↑ a b NSI 3
- ↑ 2002 óta a legalacsonyabb, IV. kategóriás utakat nem számítják ún. „nemzeti útnak”, a helyi önkormányzatok felügyeletébe tartoznak és nem jelentik a státust a központi statisztikai hivatal felé.[1]
- ↑ EUROPEAN AGREMENT ON MAIN INTERNATIONAL TRAFFIC ARTERIES. UNECE, 2008. március 14. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ One-mile-long bridge across Danube due to open. BBC, 2013. június 14. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Passenger cars in the EU. EUROSTAT. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Bulgaria: Bus. Lonely Planet. [2016. június 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Buses and Coaches in Bulgaria. Flip Flop People's. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Bulgaria: Local Transport. Lonely Planet. [2016. június 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ a b c d Kongresszusi Könyvtár 14. o.
- ↑ Length of railway network. NSI. [2019. július 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ a b Reuters
- ↑ Влаковете Пловдив-Димитровград вече със 160 км/час (The trains from Plovdiv to Dimitrovgrad now with 160 km/h ) (bulgarian nyelven). Dariknews.bg. (Hozzáférés: 2012. július 3.)
- ↑ Bulgaria to Turkey wiring underway. Railway Gazette International. [2012. október 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. május 11.)
- ↑ „Божков строи жп "Марица"”, Standart . [2016. május 6-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2012. május 11.) (bulgarian nyelvű)
- ↑ Влакът Пловдив-Бургас ще лети с 200 км/ч (bulgarian nyelven). Snews.bg. [2016. március 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. május 11.)
- ↑ Goods carried and transport performance. NSI. [2019. július 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Passengers carried and transport performance. NSI. [2019. július 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ EC President, Bulgarian PM Launch 2nd Sofia Metro Line. Novinite, 2012. augusztus 31. (Hozzáférés: 2016. május 3.)
- ↑ „Subway Trains to Sofia Airport Start Running at 1 pm on April 2”, novinite.com, 2015. április 2. (Hozzáférés: 2016. május 3.)
- ↑ „Construction of Sofia subway third line to begin on Jan 20”, SEE News. [2016. április 22-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2016. április 13.)
- ↑ Регистър пристанища (bulgarian nyelven). Изпълнителна агенция "Морска Администрация". [2016. április 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Transport. Official Tourism Portal of Bulgaria. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Inland waterway transport. NSI. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Maritime transport. NSI. [2016. június 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Merchant Marine. CIA The World Factbook. [2017. szeptember 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ a b NSI 1
- ↑ Passenger traffic at Bulgaria's major airports grows 10% Y/Y in H1 2011. The Sofia Echo, 2011. augusztus 18. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ a b c d Kongresszusi Könyvtár 15. o.
- ↑ Bulgaria. CIA World Factbook. [2016. október 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Bulgarian Certified Airfields. [2016. április 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ a b CAA
- ↑ Air carriers. Civil Aviation Administration. [2016. április 8-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
Források
- ↑ CAA: Statistics. Civil Aviation Administration. [2016. április 22-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
- ↑ Kongresszusi Könyvtár: Bulgaria country profile (pdf). Kongresszusi Könyvtár Federal Research Division, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2016. április 29.)
- ↑ NSI 1: Air transport. National Statistical Institute, 2015. július 31. [2016. június 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 29.)
- ↑ NSI 2: National road network by road category. National Statistical Institute. [2019. július 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 29.)
- ↑ NSI 3: National road network by type of pavement. National Statistical Institute. [2016. április 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. április 29.)
- ↑ Reuters: Amid protests and plunder, Bulgaria aims to bring trains up to speed. Reuters, 2015. május 10. (Hozzáférés: 2016. május 2.)
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a Transport in Bulgaria című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
További információk
A Wikimédia Commons tartalmaz Bulgária közlekedése témájú kategóriát.
Kapcsolódó szócikkek
Bulgária-portál
Közlekedésportál