Daša Drndić
Daša Drndić | |
Született | 1946. augusztus 10. Zágráb, Jugoszlávia |
Elhunyt | 2018. június 5. (71 évesen) Rijeka, Horvátország |
Állampolgársága | horvát |
Nemzetisége | horvát |
Szülei | Ljubo Drndić |
Foglalkozása |
|
Iskolái |
|
Kitüntetései | Fulbright Program |
Halál oka | rák |
Sírhelye | Kozala Cemetery (site J, block 101, #27)[1] |
| |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Daša Drndić (Zágráb, 1946. augusztus 10. – Fiume, 2018. június 5.) horvát író. Angol nyelvet és irodalmat tanult a Belgrádi Egyetemen.[2]
Élete
Drndić 1947-ben született a jugoszláviai Zágrábban, középosztálybeli családban.[3] Apja, egykori partizán, diplomataként dolgozott Egyiptomban, Szudánban és Svédországban, anyja pedig pszichiáterként dolgozott.[4] Drndić Horvátországban(wd) és Szerbiában(wd) is nevelkedett, apja végül Belgrádba költöztette a családot.[4][3]
A Belgrádi Egyetemen Drndić filológiát tanult,[4] majd az Egyesült Államokban, a Southern Illinois University-n(wd) szerzett mesterdiplomát színház és kommunikáció szakon, amelyet Fulbright-ösztöndíj segítségével végzett el,[5] majd a Case Western Reserve University-n(wd) tanult. Az 1990-es évek elején Belgrádból Rijekába költözött,[5] és a Rijekai Egyetemen(wd) doktorált, ahol később tanított. Sok éven át dolgozott a Belgrádi Rádió(wd) drámaosztályán, ez idő alatt számos rádiójátékot írt és készített. Emellett a könyvkiadásban is dolgozott. 2017-ben aláírta a horvátok, szerbek, bosnyákok és montenegróiak közös nyelvéről szóló nyilatkozatot(wd).[5] 2017-ben a horvátok, szerbek, bosnyákok és montenegróiak közös nyelvéről szóló nyilatkozatot.[6]
Halála
Drndić 2018. június 5-én halt meg 71 éves korában Rijekában, a rákkal folytatott kétéves küzdelem után.[3][7]
Művei
Próza
- Put do subote, 1982.
- Kamen s neba, 1984.
- Marija Częstohowska još uvijek roni suze ili Umiranje u Torontu, 1997.
- Canzone di guerra, 1998.
- Totenwande, 2000.
- Doppelgänger, 2002.[8]
- Leica format, 2003.
- Sonnenschein, 2007.
- April u Berlinu, 2009.
- Belladonna, 2012.[9]
- EEG, 2016.[5][10]
Rádiódrámák
- Pupi
- Artur i Isabella
- Izgubljeni u obećanoj zemlji
- Crkva u Hrvatskoj
- Djeca našeg doba
- O poljskim Židovima
- Subota
- Begonije
- Mate Balota
- Bića noći (gyermekrádióműsor Vojislav Donićcsal)
- Mali dani
- Zov jarebica (dokumentum Vladimir Gortan(wd) peréről[11])
- Zemljo moja (dokumentarna, sudionica Prix Italia 1980.)
- Istarska početnica (dokumentarna)
- Sa starih fotografija
- I djeca umiru
- U ime oca
- Bolnica (dokumentarna)
- Izgubljeni i nađeni (dokumentarna)
- Ćuprija na Drini (dokumentum Zoran Popović közreműködésével)
- Muževi Lile Weiss, a Horvát Rádió III. műsora, 2005.
- Oh, Happy Day, rádiójáték, adás a III. a HRT programja, 2007. március 19.[12]
Magyarul megjelent
- Sonnenschein (Sonnenschein) – Kalligram, Pozsony, 2010· ISBN 9788081012907 · Fordította: Radics Viktória
- Leica formátum (Leica format) – Nyitott Könyvműhely, Budapest, 2010 (Bóra könyvek) · ISBN 9789633100448 · Fordította: Radics Viktória
- Április Berlinben (April u Berlinu) – Kalligram, Pozsony, 2014· ISBN 9788081017575 · Fordította: Radics Viktória
Jegyzetek
- ↑ https://kd-kozala.hr/trazilica-pokojnika.aspx, 2023. augusztus 26.
- ↑ Profile Archiválva 2016. október 26-i dátummal a Wayback Machine-ben., fraktura.hr; accessed 6 June 2018.
- ↑ a b c Flood, Alison: Daša Drndić, 'unflinching' Croatian novelist, dies aged 71. the Guardian , 2018. június 6.
- ↑ a b c Bielenberg, Katharina: The Editor’s Chair: On Daša Drndić (amerikai angol nyelven). Granta , 2018. november 16. [2020. szeptember 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. november 18.)
- ↑ a b c d ODLAZAK DAŠE DRNDIĆ Bila je intelektualka koja nije marila za visoke tiraže. Čitatelje je izazivala, a kritičari su je obožavali... (horvát nyelven). Jutarnji list, 2018. június 6. (Hozzáférés: 2018. október 23.)
- ↑ Derk, Denis: Donosi se Deklaracija o zajedničkom jeziku Hrvata, Srba, Bošnjaka i Crnogoraca (serbo-croatian nyelven) pp. 6–7. Večernji list, 2017. március 28. [2017. szeptember 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. június 5.)
- ↑ Komunikacije, Neomedia: ODLAZAK VELIKE KNJIŽEVNICE U Rijeci preminula Daša Drndić / Novi list. www.novilist.hr
- ↑ Jagna Pogačnik, Daša Drndić - Doppelgänger, Moderna vremena, Zagreb, 12. siječnja 2006. (pristupljeno 1. prosinca 2017.)
- ↑ Denis Derk, Daša Drndić u Zagrebu predstavila roman "Belladonna", 7. studenog 2012. (pristupljeno 1. prosinca 2017.)
- ↑ Karmela Devčić, Prošlost ne ubija ako se naučimo s njome nositi, Jutarnji list, Zagreb, 4. lipnja 2016. (pristupljeno 1. prosinca 2017.)
- ↑ Vladimir Gortan (1904. június 7. – 1929. október 17.) isztriai antifasiszta horvát politikai aktivista.
- ↑ Petra Sapun, Drndić, Daša, Booksa.hr, Zagreb, 1. siječnja 2012. (pristupljeno 1. prosinca 2017.)
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Daša Drndić című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Irodalomportál
Horvátország-portál