Fahéjaldehid
Fahéjaldehid | |||
![]() | ![]() | ||
![]() | ![]() | ||
IUPAC-név | (E)-3-fenilprop-2-énal | ||
Más nevek | Fahéjaldehid; cinnamaldehid | ||
Kémiai azonosítók | |||
---|---|---|---|
CAS-szám | 104-55-2 | ||
| |||
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |||
Kémiai képlet | C9H8O | ||
Moláris tömeg | 132,16 g/mol | ||
Megjelenés | sárga olaj | ||
Sűrűség | 1,05 g/ml | ||
Olvadáspont | –7,5 °C | ||
Forráspont | 251 °C | ||
Oldhatóság (vízben) | enyhén oldódik | ||
Veszélyek | |||
EU Index | Irritatív (Xi)[1] | ||
R mondatok | R38, R43[1] | ||
S mondatok | S24/25, S37[1] | ||
Lobbanáspont | 138 °C[1] | ||
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
A fahéjaldehid (gyakori formájában: transz-fahéjaldehid) a fahéj fő aldehid alkotórésze. A fahéjaldehid a természetben a ceyloni fahéjfa és más Cinnamomum fajok, mint a kámfor és a kasszia kérgében fordul elő. Ezek a fák a fahéj természetes forrásai és illóolajaikat 90%-ban fahéjaldehid alkotja.
A természetben a fahéjaldehidnek csak a transz izomerje fordul elő. A transz-fahéjaldehidben az aromás gyűrű és a formilcsoport a telítetlen kötés átellenes oldalán található.
Sárga, olajszerű, fahéjillatú folyadék. Vízben rosszul oldódik, éterrel korlátlanul elegyedik. A fahéjaldehid enyhe oxidációjakor fahéjsav keletkezik. Erélyes oxidációja során benzoesav képződik. A fahéjsav telítetlen kötése reakcióképes. A fahéjaldehid formilcsoportjának redukciójakor fahéjalkohol képződik.
Jegyzetek
- ↑ a b c d A fahéjaldehid (BGIA GESTIS)[halott link] (németül)