Genova
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Genf (Genève). |
![]() | A településen világörökségi helyszín található |
Genova | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Liguria | ||
Megye | Genova (GE) | ||
Polgármester | Marco Bucci | ||
Védőszent | Keresztelő János | ||
Irányítószám | 16100 | ||
Körzethívószám | 010 | ||
Forgalmi rendszám | GE | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 558 745 fő (2023. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 2 553 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 20 m | ||
Terület | 243 km² | ||
Időzóna | CET (UTC+01:00) | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Genova térképén | |||
Genova weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Genova témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Genova (régi nevén Génua) jelentős kikötőváros Észak-Olaszországban, Genova megye és Liguria régió székhelye. Az ország egyik legnagyobb városa.
Több mint hét évszázadon át, a 11. századtól 1797-ig az egyik legerősebb tengeri köztársaság fővárosa volt.[2] Történelmi központja, az óváros, Európa egyik legkiterjedtebb és legsűrűbben lakott központja.[3] Egy része 2006-ban az UNESCO világörökségi listájára is felkerült.[4]
Fekvése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/37/Map_of_comune_of_Genoa_%28metropolitan_city_of_Genoa%2C_region_Liguria%2C_Italy%29.svg/250px-Map_of_comune_of_Genoa_%28metropolitan_city_of_Genoa%2C_region_Liguria%2C_Italy%29.svg.png)
Genova Olaszország legnagyobb és a Földközi-tenger második legnagyobb kikötője (Marseille után). Liguria székhelye, a Nyugati- és Keleti- Riviéra találkozásánál fekszik, fontos közlekedési csomópont. Milánóból az A7-es, Torinóból az A26-os, Pisából az A12-es, Nizzából pedig az A10-es autópályán közelíthető meg. Áthaladnak rajta a Milánóból és Torinóból Rómába, valamint a Milánóból Sanremo és Nizza felé közlekedő távolsági vonatok.
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/Genova1493.png/250px-Genova1493.png)
Genova területét (amint azt egy Kr. e. 5. századból származó temető bizonyítja) a görögök is lakták, de a kikötő feltehetőleg már korábban is működött. Kr. e. 209-ben a karthágóiak lerombolták. A rómaiak újjáépítették, de jelentősége csökkent. A Római Birodalom bukása után előbb a keleti gótok, majd a longobárdok uralma alá került, de ebben az időszakban csak egy jelentéktelen halászati központ volt. Lassú fejlődése csak rövid időre szakadt meg, amikor 934-ben arab kalózok kirabolták és felégették.
1100-ra Genova önálló városállam lett, névileg a Német-római Császárság fennhatósága és a genovai püspök irányítása alatt, de gyakorlatilag az évente választott konzulok vezették. A kereskedelem, a hajóépítés és a bankok lehetővé tették, hogy a Földközi-tenger térségének egyik legnagyobb flottáját tartsa fenn. A Genovai Köztársaság a mai Liguria és Piemont mellett Szardíniára és Korzikára is kiterjedt.
A városállam fénykorát a 13. században érte el, amikor Pisát és az örök rivális Velencét is legyőzte. Ez azonban nem tartott sokáig: a fekete halált egy Fekete-tenger környéki genovai kereskedőtelepről hurcolták be Európába, és a városban is nagy pusztítást okozott. Genova vereséget szenvedett Velencével szemben; Franciaország, majd a Milánói Hercegség uralma alá került, elvesztette Szardíniát és Korzikát.
A 16. században Genova újra felvirágzott. Ebben az időszakban számos művész élt és alkotott itt, többek között Rubens, Caravaggio és van Dyck.
1797-ben Napoléon Bonaparte tábornok nyomására francia protektorátussá lett, és 1805-ben Franciaországhoz csatolták. 1814-ben a genovaiak felszabadították magukat, de a bécsi kongresszus döntése értelmében a várost a Szárd–Piemonti Királysághoz csatolták. Innen indult 1860-ban Garibaldi önkénteseivel Itália egyesítésére.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Genoa_%281%29.jpg/220px-Genoa_%281%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Genoa_%282%29.jpg/220px-Genoa_%282%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Genoa_%2810%29.jpg/220px-Genoa_%2810%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/02/Genoa_%2813%29.jpg/220px-Genoa_%2813%29.jpg)
A második világháborúban a britek bombázták a várost.
2018. augusztus 14-én a város két kerületét összekötő Morandi híd egy szakasza leszakadt, a balesetben többen életüket vesztették.
Közigazgatás
Genova közigazgatásilag 9 kisebb egységből (municipio) áll, amelyek még további negyedekre (quartieri) oszthatók:
N° | Név | Népesség (fő) | Terület (hektár) | Elnök | Negyedek |
---|---|---|---|---|---|
I | Centro Est | 98.269 | 726,4 | Aldo Siri |
|
II | Centro Ovest | 67.741 | 489,0 | Domenico Minniti |
|
III | Bassa Val Bisagno | 82.868 | 474,3 | Mirko Massardo |
|
IV | Media Val Bisagno | 61.636 | 1104,4 | Agostino Gianelli |
|
V | Valpolcevera | 63.887 | 1098,0 | Giovanni Crivello |
|
VI | Medio Ponente | 64.970 | 2065,8 | Stefano Bernini |
|
VII | Ponente | 66.705 | 697,3 | Mauro Avvenente |
|
VIII | Medio Levante | 64.811 | 558,0 | Pasquale Ottonello |
|
IX | Levante | 69.296 | 953,6 | Francesco Carleo |
|
Közlekedése
Genova fontos közlekedési csomópont, több vasútvonal is összefut itt, nemzetközi repülőtere és kikötője is van. A városban metró, autóbusz és trolibusz is üzemel. A nagy városi szintkülönbségek miatt három siklóvasút is épült. Korábban, 1966-ig villamos is közlekedett Genovában. 2023-ban bemutatták az új tenger alatti közúti alagút terveit, amely az elmúlt években elindított nagy infrastrukturális projektek egyike. Célja a városközpont városi forgalmának megkönnyítése, a keleti és nyugati oldal összeköttetéseinek javítása. 2024-ben megkezdődnek a tenger alatt 3,5 km hosszú, két járatból álló közúti alagút építési munkái.[5][6]
- Genova kikötője
- Genova repülőtere
- A legfontosabb tömegközlekedési útvonalak
- Busz Genovában
- Sikló
-
- A Genovai metró egyik szerelvénye
- Egykori villamos
Demográfia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/9ww0a7z7mnal8a2d1mlgfbpwwxtygld.png)
![Az óváros a kikötővel](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/Genua_Hafen_Panorama.jpg/1300px-Genua_Hafen_Panorama.jpg)
Látnivalói
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/73/Genova_Duomo_St._Lawrence_Cathedral.jpg/250px-Genova_Duomo_St._Lawrence_Cathedral.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Genova-Porto_antico-Magazzini_del_Cotone.jpg/250px-Genova-Porto_antico-Magazzini_del_Cotone.jpg)
Genova fő nevezetességei
- A Régi kikötő (Porto Vecchio): a hegyek között, a Genovai-öbölben terül el. Először csak tíz mólója volt, de ez kevésnek bizonyult, így szükségessé vált egy új kikötő felépítése is. Itt emelkedik a La Lanterna, azaz a világ legrégebbi működő világítótornya.
- A Piazza de Ferrari: a modern és az ősi Genova találkozási pontja e forgalmas és nyüzsgő tér. Északi végében a Carlo Felice Színház, azaz az Opera magasodik. A nyugati szegletében a Dózsepalota (Palazzo Ducale) áll. Ugyancsak itt található az a ház, ahol állítólag Kolumbusz Kristóf (Casa Cristoforo Colombo) született. Itt áll a Tőzsdepalota is. A térről kiágazó utcák a felújított és rendezett utcákba és terekbe torkollanak. A lejtőt nyugatnak követve a sikátok, utcák a kikötőbe futnak le. A belvárosa nyüzsgő élettel teli. A térről indul az elegáns bevásárló utca: a Via XX September, ahol 19. század végétől épült paloták díszes árkádsora és kőhidakkal összekötött utcák, emeletek alatt lehet sétálni, vásárolni, nézelődni.
- A Le Strade Nuove: 16. századi paloták; 2006 óta a világörökség része.
- A San Lorenzo-katedrális (Cattedrale di San Lorenzo): a Via San Lorenzon áll a Genovai főegyházmegye főszékesegyháza. A 12. században kezdték meg építését, maga a katedrális a francia templomok hatását tükrözi.
- Banco di San Giorgio 1407-ben alapított genovai bank impozáns épülete a kikötőben áll, ezzel az öreg kontinens legrégebbi ilyen épülete.
- A Castello d'Albertis
- A Castello Mackenzie
További látnivalók
Várak:
- Castello Turcke: 20. század
Paloták:
- Palazzo Andrea Doria, 15. század,
- Palazzi di San Matteo
- Palazzo della Borsa, 20. század
- Palazzo Belimbau, 16-17. század
- Palazzo Cattaneo Adorno Durazzo Pallavicino, 17. század
- Palazzo Doria Spinola, 16. század, a via Garibaldin, balról a második épület, ma Városháza
- Palazzo Imperiale e De Mari, 16. század
- Palazzo Pallavicino, 16. század
- Palazzo Spinola dei Marmi, 15. század, a via Garibaldin
Templomok:
- N.S. di Loreto - Oregina, 18. század
- Sant'Erasmo, 15. század
- San Francesco da Pola, 14. század
- San Gerolamo, 15. század
- San Giuliano, 18. század
- Santa Maria Assunta, 17. század
- Santa Maria della Costa, 14. század
- San Nicolo del Boschetto, 14. század
- San Siro di Struppa, 11. század
Szentélyek, kápolnák:
- Santuario dell'Acquasanta: 18. század
- Santuario della Madonetta: 18. század
- Santuario delle Grazie: 18. század
- Santuario di Coronata: 16. század
- Santuario Madonna del Gazzo: 19. század
- Santuario Madonna della Guardia: 19. század
- Santuario Madonna del Monte: 15-18. század
Kultúra
Múzeumok
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Haj%C3%B3rekonstrukci%C3%B3.jpg/220px-Haj%C3%B3rekonstrukci%C3%B3.jpg)
- Archeológiai Múzeum (Museo Archeologico)
- Garibaldi-múzeum (Museo Garibaldino)
- Luxori Múzeum (Museo Luxoro)
- Tengerészeti Múzeum (Museo Navale)
- Museo Raccolte Frugone
- Contadinik Történeti Múzeuma (Museo Storia Contadina)
- Akvárium (Acquario di Genova) A kikötőben 1992-ben megnyitott létesítmény egyike Európa legnagyobb tengeri és édesvízi élőhelyeit bemutató akváriumainak.[7]
Egyéb
- Neptun - vitorláshajó-replika
Híres genovaiak
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Kolumbusz_sz%C3%BCl%C5%91h%C3%A1za%2C_Genova.jpg/220px-Kolumbusz_sz%C3%BCl%C5%91h%C3%A1za%2C_Genova.jpg)
- Kolumbusz Kristóf, eredeti nevén Cristoforo Colombo (spanyolul Cristóbal Colón, latinul Christophorus Columbus) 1451. augusztus 25. - október 31. között, Genova San Stefano elővárosa - Valladolid, 1506. május 20., felfedező, hajóskapitány.
- Niccolò Paganini, hegedűművész és zeneszerző
- Giuseppe Mazzini, olasz hazafi, filozófus és politikus
- Palmiro Togliatti, kommunista politikus
- Leon Battista Alberti, (más névváltozatok: Leonbattista Alberti, Leone Battista Alberti; Genova?, 1404. február 14. – Róma, 1472. április 25.) olasz humanista, építész, író, költő, filozófus, kriptográfus, nyelvész, reneszánsz polihisztor.
- Vittorio Gassman (Genova, 1922. szeptember 1.–Róma, 2000. június 29.), Oscar-díjas olasz színész és filmrendező.
Testvérvárosai
|
|
Éghajlat
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 11,5 | 12,2 | 14,6 | 16,8 | 20,5 | 23,9 | 27,3 | 27,7 | 24,4 | 20,0 | 15,1 | 12,5 | 18,9 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | 5,5 | 6,0 | 8,2 | 10,5 | 14,2 | 17,6 | 20,9 | 21,0 | 17,9 | 13,8 | 9,2 | 6,5 | 12,6 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 102 | 74 | 82 | 88 | 72 | 58 | 24 | 69 | 136 | 171 | 109 | 93 | 1079 |
Havi napsütéses órák száma | 118 | 131 | 158 | 192 | 220 | 246 | 295 | 267 | 201 | 174 | 111 | 112 | 2223 |
Forrás: Rivista Ligure "La neve sulle coste del Maditerraneo" [9] |
Városkép
![Panorámakép a városról](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/61/Genova_-_Panorama_dai_Camaldoli.jpg/1550px-Genova_-_Panorama_dai_Camaldoli.jpg)
Jegyzetek
- ↑ https://demo.istat.it/?l=it
- ↑ "Genoa: a bloody history, a beguiling present | Italy". London: Times Online. 25 April 2004.
- ↑ Centro storico di Genova, caruggi, città vecchia, vicoli, Genova di de André | Visitgenoa.it Historic centre (angol nyelven). www.visitgenoa.it. [2020. augusztus 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2023. szeptember 2.)
- ↑ Centre, UNESCO World Heritage: Genoa: Le Strade Nuove and the system of the Palazzi dei Rolli (angol nyelven). UNESCO World Heritage Centre. (Hozzáférés: 2023. szeptember 2.)
- ↑ Underwater Road Tunnel: the changing face of Genoa as works commence
- ↑ Genua bekommt 3,5 Kilometer langen Tunnel unter Hafen
- ↑ Acquario di Genova honlapja
- ↑ testvértelepülések (horvát nyelven). www.rijeka.hr. [2011. július 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. december 23.)
- ↑ (Maj 2012) „La neve sulle coste del Maditerraneo (seconda parte)” (italian nyelven). Rivista Ligure 12 (44). (Hozzáférés: 2014. június 28.)
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Genova című olasz Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Források
- Fajth Tibor: Itália (Panoráma útikönyvek, Athenaeum Nyomda, Budapest, 1980) ISBN 963-243-235-5
További információk
![Commons:Category:Genoa](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Genova hivatalos honlapja
- Térkép Kalauz – Genova
- Genova magyarul – információk, térkép, képgaléria Archiválva 2021. március 6-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Photos of Genova
Előző: Graz | Következő: Cork |
Világörökség-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap