Gray-kód
![]() | Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
|
A Gray-kód olyan bináris kódsorozat, amelynél az egymás után következő kódszavak csak egy karakterben térhetnek el egymástól. Más kifejezéssel élve a Hamming-távolságuk egy. Ennek egyik előnye, hogy hibajavításkor egy hibát redundancia vagy hozzáadott bitek nélkül lehet észlelni. Használatos többek között logikai áramkörökben léptetés kódolására.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/14/US02632058_Gray.png/300px-US02632058_Gray.png)
Nevét Frank Gray után kapta, aki 1947-ben alkalmazta, majd később szabadalmaztatta is az ezen az elven működő léptető áramkörét.
Bináris számok esetén, mikor plusz egy helyértéket kell felvenni, két érték között sok bit megváltozik. A Gray-kód segítségével ez könnyen elkerülhető.
Dec Gray Bináris kód 0 000 000 1 001 001 2 011 010 3 010 011 4 110 100 5 111 101 6 101 110 7 100 111
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c1/Binary-reflected_Gray_code_construction.svg/250px-Binary-reflected_Gray_code_construction.svg.png)
Pozíció-kódolók
Forgójeladó 3 bites, binárisan visszavert Gray-kóddal (BRGC) szögmérő eszközökhöz. A Gray-kód abszolút forgó jeladó 13 sávval. A tetején látható a ház, a megszakító lemez és a fényforrás; alul látható az érzékelőelem és a tartóelemek. A Gray-kódokat pozíció-kódolókban (lineáris kódolók és forgó jeladók) használják, előnyben részesítve az egyszerű bináris kódolást. Ezzel elkerülhető annak a lehetősége, hogy ha több bit megváltozik a szög bináris ábrázolásánál, a bitek egy része megváltozik mások előtt. Eredetileg a kódmintázat elektromosan vezető, támogatott (forgó jeladó) egy szigetelőlemezen. Mindegyik pályának volt egy saját, álló fémrugós érintkezése; még egy érintkezés kapcsolódott a mintához. Ezt a közös érintkezést a mintázathoz kapcsolták, ameddig a pályaérintkezők pihentek a vezetőképen. Azonban a csúszó érintkezők elhasználódnak, és karbantartást igényelnek, ezért gyakran alkalmaznak nem érintkező érzékelőket, például optikai vagy mágneses érzékelőket. Függetlenül attól, hogy az érintkezők összehangolásakor és a minta pontosságában óvatosak-e, egy természetes bináris kód hibát okozhat meghatározott lemezhelyeken, mivel lehetetlen az összes bit megváltoztatása pontosan ugyanúgy, ahogy a lemez forgatja. Ugyanez igaz egy optikai jeladóra; az átlátszatlan és átlátszó közötti átmenet nem hajtható végre egyidejűleg bizonyos pontos pozíciók esetén. A rotációs kódolók kihasználják a szürke kódok ciklikus jellegét, mivel a szekvencia egymást követő pozíciói csak egy bitgel különböznek egymástól. Ez azt jelenti, hogy az A állapotról a B állapotra való átmenet esetében az időzítési eltérések csak akkor befolyásolják az A → B átmenetet, ha egy vagy több (legfeljebb N-1, N-bites kódszót tartalmazó) amint ez akkor történik, ha standard bináris kódot használtak.
![]() | Ez az informatikai tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |
Informatikai portál
Matematikaportál