Halottak napja
Halottak napja | |
![]() | |
Alternatív neve | Commemoratio omnium Fidelium Defunctorum |
Ideje | november 2. |
Rituálé | temetőlátogatás, gyertyagyújtás |
Kapcsolódó ünnep |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Halottak napja témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4f/Franz_Skarbina_Allerseelentag_%28Hedwigskirchhof%29_1896.jpg/250px-Franz_Skarbina_Allerseelentag_%28Hedwigskirchhof%29_1896.jpg)
A halottak napja (latinul Commemoratio omnium Fidelium Defunctorum) keresztény ünnep az elhunyt, de az üdvösséget még el nem nyert, a tisztítótűzben lévő hívekért. A katolikusok november 2-án tartják, egyháztanilag a »szenvedő egyház« (ecclesia patiens) ünnepe, a mindenszentek november 1-i főünnepét követő ünnepnap, amikor a »küzdő egyház« (ecclesia militans) a »szenvedő egyházról« (ecclesia patiens) emlékezik meg. Ezen a napon sokan gyertyát, mécsest gyújtanak elhunyt szeretteik emlékére, és felkeresik a temetőkben hozzátartozóik sírját. Magyarországon a halottak napja fokozatosan vált a katolikus egyház ünnepnapjából – általános, felekezetektől független – az elhunytakról való megemlékezés napjává.
Az ünnep története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Chrysanthemum_morifolium_cvs2.jpg/250px-Chrysanthemum_morifolium_cvs2.jpg)
Az ókori rómaiak őseiket és hőseiket istenként és félistenként tisztelték. A holtak tiszteletének szánt, róluk megemlékező ünnep már az ókori Rómában is létezett feralia néven. Február 22-én minden római család megülte a caristiát, a kölcsönös szeretet ünnepét, s egymást megajándékozva, vidámsággal oldották föl a feralia komorságát. A holtakról való megemlékezés az ókereszténység kora óta, a 3. századtól, minden liturgiában megtalálható volt a Szentmisében.
Az egyházban először 998-ban ünnepelték önálló ünnepként a Halottak napját. Szent Odiló clunyi bencés apát kezdeményezése volt, hogy a mindenszentek napja után, amely az üdvözült lelkekre emlékezik, emlékezzenek meg valamennyi elhunyt hívőről is.
Az ünnep a 11. században terjedt el széles körben, s a 14. században vált hivatalossá. A halottak napján mondott imádság a Halottak olvasója, amely öt tizedből áll, Jézus öt sebének emlékezetére. Az elhunyt szeretteinkről való megemlékezés, az értük való közbenjárás a purgatórium (tisztítótűz) -beli szenvedéseik enyhítésére katolikus hittételen alapul. Vigasztalást nyújt a hátramaradottaknak, hogy így tehetnek valamit elköltözött szeretteikért imával, vezekléssel, szentmisével. A halottak napi gyászmisék az örök életről és a feltámadásról szólnak.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/H%C3%A1zsong%C3%A1rdi_temet%C5%91_halottak_napj%C3%A1n.jpg/250px-H%C3%A1zsong%C3%A1rdi_temet%C5%91_halottak_napj%C3%A1n.jpg)
Halottak napja a magyar keresztény közösségek körében
Magyarországon a két egymást követő ünnephez kötődő szokások széles körben élnek a nem katolikusok között is. A régi magyar népnyelvben „lölkök napja” (=lelkeknek emlékezete) elnevezése volt. A protestánsok régebben nem gyújtottak gyertyát,[1] csak a reformáció emléknapján október 31-én mentek ki a temetőbe, mindenszentekkor vagy halottak napján nem. Mára az ünnepkör a protestáns magyar közösségeknél három-, négynaposra bővült, és november elsején és/vagy másodikán is kimennek a sírkertbe. Sokan gyertyát is gyújtanak.[2]
Halottak emlékezete egyéb keresztény felekezeteknél
Az eredetileg katolikus ünnepet és népi hagyományait más felekezetek is átvették. Így nemcsak a katolikus hívek ünnepe, hanem a reformáció több felekezete is elfogadta. Az evangélikusok és az unitáriusok hivatalosan is elismerték. Az evangélikusok a mindenszentek ünnepét is és a halottak napját is megtartják, abban az időpontban, mint a római katolikusok, bár nem tartozik a fő ünnepek közé. A reformátusok csak szokásjog alapján, a templomon kívül emlékeznek meg az elhunytakról. Az ortodox kereszténység ünnepi naptárában több halottak napja is szerepel. A bizánci szertartásban a pünkösd előtti szombaton ünneplik. A halottak napját az anglikán egyházban nem tartják meg, bár a vallás bizonyos irányzatai – amelyek nyitottak a katolicizmus irányába – újra visszaemelték a megemlékezéseket.[3]
Halottak emlékezete a nem keresztények körében
A zsidó hagyományokon belül Mózes halálához köthető a halottakról való emlékezés a legerősebben. Sokan a jom kippur ünnepekor emlékeznek meg halottaikról.
Jegyzetek
- ↑ Steinbach József: Halottak napja református szemmel, honlap.parokia.hu
- ↑ Kárpáti Igaz Szó: Mennyire ökumenizálódnak ünnepeink?. (Hozzáférés: 2012. november 9.)
- ↑ Keresztény egyházak viszonya mindenszentekhez és halottak napjához Archiválva 2008. október 8-i dátummal a Wayback Machine-ben, unnep.eu
Források
- Magyar katolikus lexikon
- November 2.: Halottak napja, taborilelkesz.hu
- Pallas Nagy Lexikona – Halottak napja
További információk
- Halottak Napja – Minden Szentek Ünnepe
- A Mindenszentek, halottak napja: virág a sírokon – az emlékezés története – gondola.hu Archiválva 2014. október 24-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Halottak napja – Bálint Sándor: Ünnepi kalendárium
- Halottak napi ima
- Idézetek a halálról, elmúlásról
- Halottak napi versek
- Versek a halálról, elmúlásról
- Képeslapok mindenszentekre
Vallásportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap