Jersey City
Jersey City | |
![]() | |
Közigazgatási adatok | |
Ország | ![]() |
Állam | New Jersey |
Megye | Hudson megye |
Rang | megyeszékhely |
Alapítás éve | 1609 |
Irányítószám | Lista 07097, 07302-07308, 07310-07311 |
Testvérvárosai | Lista
|
Népesség | |
Népesség | 292 449 fő (2020. ápr. 1.)[1][2] |
Tengerszint feletti magasság | 9,0 m |
Terület | 54,736 km² |
Időzóna |
|
Azonosítók | |
GNIS |
|
GeoNames | 5099836 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Jersey City honlapja | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Jersey City témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Jersey City az Egyesült Államok New Jersey államának második legnagyobb városa. Lakosainak száma 292 449 fő (2020. április 1.).[1][2]
Története
A várost holland telepesek (prémvadászok, farmerek, kereskedők) alapították az 1630-as években a mai Hudson folyó nyugati partján. Ezt az első települést az őslakos delavár indiánokkal folytatott összeütközések felmorzsolták, de a várost 1660-ban a közeli hegyen újra létrehozták Bergen néven, Peter Stuyvesant, a közeli holland provincia (Új Hollandia) kormányzóhelyettesének irányításával. Ettől kezdve a környező területeken hamar megjelentek a farmok, és megépült számos közösségi épület is (oktatási, vallási épületek és a helyi közigazgatás épületei). A városon a 19. századig megőrizte rurális jellegét, noha 1764-től kezdve áthaladt rajta egy fő postakocsi útvonal és elhelyezkedéséből eredően – a britek és az amerikai függetlenségiek ütközőzónájába került – helyzete bizonytalan volt.[3]
1804-ben New York-i befektetők egy csoportja területet vásárolt a Hudson nyugati partján, hogy ott Town of Jersey néven fejlesztésbe fogjon. Robert Fulton befektető száraz dokkot alakított ki a területen és 1812-ben elindultak gőzhajó járatai Manhattanbe, majd később elindultak járatai Newarkba és Philadelphiába is. Vízi és szárazföldi kapcsolatai miatt a város fokozatosan fontos logisztikai központtá vált New York szomszédságában. E pozíciót erősítette, hogy az 1830-as évek közepén kiépült a vasút és New York felé irányuló Morris csatorna. A gazdaságilag és népességét tekintve is megerősödött város 1838-ban levált Bergenről és Jersey City néven önállóvá vált. A város gazdaságának és népességének folyamatos bővülése nyomán a környék meghatározó települése lett. A folyamat oda vezetett, hogy 1870-ben a polgárok megszavazták a környező települések egyesítését: Jersey City bekebelezte valamikori anyavárosát Bergent, és a Bergentől 1855-ben függetlenné vált Hudson City-t. 1873-ban Greenville városa (ami tíz évvel korábban szintén Bergenből vált ki) csatlakozott és ezzel kialakultak Jersey City mai határai.[3]
Az 1880-as években ír és német bevándorlók beáramlása adott új lökést a város fejlődésének, ami az Amerikába érkező bevándorlók egyik fontos befogadója és olvasztótégelye lett. Ez etnikai sokszínűséget és konfliktusokat egyaránt eredményezett.[3]
A település gazdasági fontosságát a 19. század végétől világvárossá növő New Yorkba és agglomerációjába irányuló személy és teherforgalom adta: Jersey City fontos logisztikai szerepbe került a térség kiszolgálásában. Pályaudvarai, vasútvonalai, kikötői, hajói megállás nélkül ontották és fogadták az embereket és az árut. Számos gyár is megtelepedett a városban. A második világháború után azonban a vasút jelentősen vesztett jelentőségéből, és számos gyár is bezárt – ez pedig a város fejlődésére is hatással volt: a '60-as és '70-es években a város hanyatlani kezdett. A folyó partján kiürülő ipari és vasúti területeket azonban a '80-as évektől új befektetők fedezték fel: a város gazdaságában jelentősebb szerepet kapott a kereskedelmi és pénzügyi szektor.[3]
Népessége
2010 | 247 597 |
2020 | 292 449 |
Jegyzetek
- ↑ a b 2022. január 22., https://www.nj.gov/labor/lpa/census/2020/2020%20pl94%20Tables/2020_Mun/popARH%20MCD%20Cen20-Cen10.xlsx
- ↑ a b 2020. évi népszámlálás az Egyesült Államokban. (Hozzáférés: 2022. január 1.)
- ↑ a b c d JCO, America's Golden Door
Források
- ↑ JCO, America's Golden Door: Jersey City: America's Golden Door (angol nyelven). Jersey City Online. [2016. december 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. augusztus 5.)
További információk
- Hivatalos oldal
Földrajzportál
USA-portál
![]() | Ez az egyesült államokbeli településről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |