Kann Ferenc
Kann Ferenc | |||||||
Személyes adatok | |||||||
Teljes név | Kann Ferenc dr. | ||||||
Születési dátum | 1894. november 28. | ||||||
Születési hely | Budapest, ![]() | ||||||
Halálozási dátum | 1983. február 19. (88 évesen) | ||||||
Halálozási hely | Budapest, Magyarország | ||||||
Egyéb foglalkozás | sportvezető, szakíró | ||||||
Nemzeti játékvezetés | |||||||
| |||||||
Nemzetközi játékvezetés | |||||||
| |||||||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kann Ferenc (Budapest, 1894. november 28. – 1983. február 19.) magyar labdarúgó játékos, edző, nemzetközi labdarúgó-játékvezető, sportvezető és szakíró.
Pályafutása
Vízilabdázóként
Az 1924. évi nyári olimpiai játékokon a vízilabda csapat egyik játékosaként vett részt.
Labdarúgóként
Számos sportágat kiváló eredményességgel űzött: vívott, teniszezett, az ökölvívásban, birkózásban, az atlétikában, az úszásban is eredményes sportoló. A gátfutásban és diszkoszvetésben Dunántúl bajnoka. Úszásban a 100 méteres távon a vidék, birkózásban Észak-Magyarország bajnoka. A legerősebb szálak a labdarúgáshoz kötik, eleinte kapus, később csatár poszton játszott. Egy súlyos sérülés véget vetett labdarúgó pályafutásának.
Nemzeti játékvezetés
Játékvezetésből 1918-ban Budapesten, a Magyar Futballbírák Testülete (BT) előtt vizsgázott. Az MLSZ által üzemeltetett labdarúgó bajnokságokban a MAFC I. fokú futballbíróként kezdte sportszolgálatát. A BT javaslatára NB II-es, 1923-tól III. fokú minősítéssel NB I-es bíró. A Budapesti alosztály keretében tevékenykedett. 1926 –1934 között professzionista mérkőzések vezetésére is jogosult volt. A mérkőzéseket szöges talpú, magas szárú cipőben vezette. Küldési gyakorlat szerint rendszeres partbírói szolgálatot is végzett. A nemzeti játékvezetéstől 1951-ben visszavonult. NB I-es mérkőzéseinek száma: 120.
Időpont | Helyszín | Mérkőzés típusa | Mérkőzés | Eredmény | Nézők száma |
---|---|---|---|---|---|
1923. november 4. | Megyeri úti stadion, Budapest | első NB I-es mérkőzése | Újpest–Törekvés | 1 – 1 | 8000 |
1951. november 11. | Rohonci úti stadion, Szombathely | utolsó NB I-es mérkőzése | Szombathely–Szegedi Petőfi | 4 – 0 | 6000 |
Nemzetközi játékvezetés
A Magyar Labdarúgó-szövetség a BT javaslatára terjesztette fel nemzetközi játékvezetőnek, a Nemzetközi Labdarúgó-szövetség (FIFA) 1929-től tartotta-tartja nyilván bírói keretében. Több nemzetek közötti válogatott és klubmérkőzést vezetett, vagy működő társának partbíróként segített. A nemzetközi játékvezetéstől 1934-ben búcsúzott. 1948-ban a magyar-csehszlovák ifjúsági mérkőzést vezethette. Válogatott mérkőzéseinek száma: 2.
Időpont | Helyszín | Mérkőzés típusa | Mérkőzés | Eredmény | Nézők száma |
---|---|---|---|---|---|
1929. április 7. | Leoforos Alexandras Stadion, Athén | első válogatott mérkőzés | Görögország–Olaszország | 1 – 4 | 15 000 |
1948. május 29. | Üllői úti Stadion. Budapest | ifjúsági válogatott találkozó | Magyarország–Csehszlovákia | 6 – 1 |
Az 1928. évi nyári olimpiai játékok labdarúgó tornájára az MLSZ BT - Boronkay Gábor, Bíró Sándor és Klug Frigyes mellett játékvezetőnek javasolta. A tornán végül - játékvezetőként - Boronkai Gábor, partbíróként Iváncsics Mihály tevékenykedhettek.
Sportvezetőként
dr. Mező Ferenc tanára kezdeményezésére tanulmányútra küldték a stockholmi olimpiára. 12 év múlva a londoni olimpián a Magyar Olimpiai Bizottság tagjaként az előkészítő munkálatokban tevékenykedett.
Tizenöt esztendőn keresztül a MAFC-nál, a Testnevelési Főiskolán szerzett edzői minősítéssel sikerrel működött. Irányítása alatt öt csapata bajnokságot, három pedig sportszerűségi díjat nyert. 1946 decemberében megválasztották a magyar labdarúgó edzőtestület háznagyának.[1] A Budapesti Labdarúgó Alszövetség (BLASz) Játékvezető Bizottságának (JB) tagja.
Írásai
1925-ben a Sporthírlap rendkívüli számában a vízipóló játékszabályokat ismertette. A Játékvezető című lapban a bíráskodás/játékvezetés történetét foglalta össze.
Szakmai sikerek
- Az Országos Tanácsülés 1943-ban 25 éves, 1948-ban 30 éves eredményes játékvezetői pályafutásának elismeréseként aranyjelvény kitüntetésbe, valamint aranyoklevél elismerésben részesítette. A Testnevelés és a Sport Kiváló Dolgozója.
- 1958-ban azoknak a játékvezetőknek, akik 30 és ennél több esztendeje szolgálták játékvezetőként a labdarúgást ügyét, a Magyar Testnevelési és Sporthivatal (MTSH) elnöke a Testnevelés és Sport kiváló dolgozója jelvényt adományozta Kann Ferencnek. A Játékvezető Testület díszveretét Tabák Endre főtitkár nyújtotta át a kitüntetettnek.
Jegyzetek
Források
- Dr. Ábrai Zsigmond: Magyar futballbírák könyve - 1935. A magyar futballbírák Testülete
- (1958) „újságcikk”. Labdarúgás 1958. IV. évfolyam 1. szám..
- (1970) „újságcikk”. Labdarúgás 1977. XXIII. évfolyam 6. szám.
Külső hivatkozások
- Kann Ferenc. eu-football.info. (Hozzáférés: 2016. január 19.)
- Kann Ferenc. huszadikszazad.hu. (Hozzáférés: 2016. január 19.)
- Kann Ferenc. uz.ua. (Hozzáférés: 2016. január 19.)
- Kann Ferenc játékvezetői adatlapja a Nemzeti Labdarúgó Archívum oldalán
Labdarúgásportál
Magyarországportál
Zsidóságportál
Sport-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap