Kertész-Bakos Ferenc
![]() | Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
Kertész-Bakos Ferenc | |
Született | 1961. (63 éves) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | polgármester |
Tisztsége | polgármester (2019–, Rigács) |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kertész-Bakos Ferenc (Budapest, 1961 –) magyar politikus.
Szakmai és társadalmi tevékenysége
Kezdetben filmklubokat szervezett pesti barátainak és filmesztétika előadásokat tartott a spanyol szürrealizmus, az angol új hullám és az amerikai western filmelemzéseivel[forrás?]. A '80-as évek végén megalapította a rövid ideig működő Artfórum Egyesületet, amiből hamarosan kinőtt az úgynevezett artkino hálózat[forrás?]. Hivatalos életrajza szerint[1] közgazdász diplomát és PhD fokozatot szerzett a Madison Intézetben (USA), papírjait azonban újságírói kérésre nem mutatta be, s nem is honosította őket, ezért oknyomozó cikkek szerint valódi felsőfokú végzettséggel valójában nem rendelkezik.[2][3][4] Posztgraduális jogi mesterképzését (LLM) életrajza szerint Lengyelországban (Warsaw Management University) végezte, azonban újságírói vélemény alapján publikált újságcikk szerint ilyen képzés ezen az egyetemen nem működik,[4][5] valójában az egyetem hivatalos honlapján a képzés mégis szerepel.[6] (lásd még: Botrányai fejezet)[7]
Közben 2003-ban pályázati szakértői oklevelet szerzett Miskolcon, Magyarország uniós csatlakozásakor az EU Pályázati Szakértők Szövetségének önkormányzati ügyekért felelős elnökhelyettese, majd a szervezet elnöke lett.[8] Ebben az időszakban projektmenedzsmentet tanít.
2010-től gazdaságetikai kérdések felé fordult, munkáiban élesen kritizálta a társadalmi eszképizmus és erkölcsrelativizmus által jellemzett posztmodern társadalmat. 2012-ben megjelent Politikai okkultizmus című könyve, melyben a kapitalizmus logikájából törvényszerűen következő ellenkulturális mozgalmak magyarországi megjelenéseit elemezte. A New Age és az újpogányság szemléletének térhódítását a nemzetközi szabadkőművesség ideológiai győzelmének tekintette, amellyel szemben csak a kereszténységhez való visszatérésben látott általános érvényű megoldást. Elmélete szerint vallás nélkül hiányos a társadalom, szükség van valamire, amely a hagyományos vallásokhoz hasonlóan átfogóan foglalkozik az emberi léttel. Teóriája szerint a felvilágosodás forradalmait követően a keresztény gondolkodás helyébe a közgazdasági elmélet és gyakorlat került a középpontba, és nem csak a gazdasági élet, hanem a társadalom egésze is úgy alakult át, hogy a gazdasági növekedés szolgálatába álljon. Az „isten” ebben az esetben a gazdasági növekedés, a vallást gyakorló embereket pedig „fogyasztói társadalomnak” nevezik. A kapitalizmus új vallása a növekedésben keresi a megváltást. A „megváltás” a kapitalizmus tanai szerint a szegénységből és az azzal járó bajokból való szabadulást jelenti.[9]
2019-ben a Veszprém megyei Rigács község polgármesterének választották.[10][11] Településével 2023-ban elnyerte az Európa Tanács "Európai Kiváló Kormányzás" díját.[12]
Társadalomkritikája
Kertész-Bakos szerint a modern kor az irányvesztettség kora, mely világnézeti, vallási és erkölcsi téren a legnagyobb kihívást jelenti a társadalomnak. A folyamat eredménye a közös irányadó értékrend elvesztése, a teljes irányvesztés, amikor az ember teljesen önmagára van utalva. És ha nincs egy abszolút mérce, ami irányt, biztos talajt adna számára, akkor nem csoda, hogy a gondolkodásmódja szélsőségesen szubjektív: igaz az, amit igaznak tart. A kapitalizmus vallásában élő ember erkölcse az adott helyzettől, illetve környezetének erkölcsi színvonalától függ, tehát a morális igazságot a többségi gyakorlat határozza meg. A vallásossága szinkretista és individualista: vagyis mindenből összeválogatja a neki tetszőt, így megszülető igazságegyvelegével pedig a saját vallásosság igényét igyekszik kielégíteni. Ahogyan elgépiesült a kapitalizmus emberének mindennapi élete, úgy váltotta fel az irányvesztettség következtében a "modernitás"-nak a tudományba, észbe vetett vakhitét az élményközpontú, individualista „posztmodernitás”, előállítva a nyugatinak nevezett kultúra ellenkulturális mozgalmait.[13]
Tudományszervezési programja
A John Henry Newman Felsőoktatási Képzési Központ elnöke, a Wekerle Sándor Üzleti Főiskola kutatótanára, majd fejlesztési főigazgatója.[14] Tudományszervezési tevékenységet folytat, megalapítja az úgynevezett Jövőegyetem projektet. Érvelése szerint napjaink élvonalbeli egyetemei jobban hasonlítanak a középkori keresztény universitasra, mint sokan gondolnák. A középkori egyetem több hallgatói generáció gyűjtőhelye volt, oktatott, kutatott, nevelt, a szerzetesi iskola pedig még gazdasági tevékenységet is folytatott. Az agrárium, az élelmiszeripar, valamint a kézműipar legmagasabb hozzáadott-értéket képviselő egységei a studium generale-k tőszomszédságában működő műhelyekben, gazdaságokban voltak fellelhetők a keresztény Európában. A 21. századi vállalkozó egyetem fizikai és virtuális tere a kontinentális felvilágosodás romboló hatását orvosolva ismét integrálja az oktatás, a kutatás, a termelés, a művészet funkcióit, és mindezek eredményeit minden felnőtt generáció számára hozzáférhetővé teszi. A jövőegyetem épít a keresztény egyetemi tradíció számos elemére azáltal, hogy sokkal nagyobb jelentőséget tulajdonít a kutatási eredmények képzési helyen történő gyakorlati hasznosulásának. A jövőegyetem urbanisztikai szempontból is gyökeresen átértelmezi az egyetemről alkotott korábbi fogalmainkat (ebben is nagyban hasonlítva a középkori szerzetesi iskolák multifunkciós jellegéhez). A jövőegyetem ugyanis hasznosítja az interneten keresztüli kurzusokat nyújtó un. virtuális egyetem szolgáltatásai miatt egyre alacsonyabb kihasználtságú kampuszok feleslegessé váló köztereit. Megfogalmazása szerint a 21. századi felsőoktatás feladata nem pusztán az, hogy a jelenkor gazdasági szerkezete számára biztosítsa a szakember-utánpótlást, hanem ennél jóval több: a hagyományos értékekre fókuszáló szocializáció, a tradicionális normarendszer áthagyományozása, az igazság forrását megismerni szándékozó tudás iránti igény kialakítása, valamint az ehhez való képességek kibontakoztatása. A felsőoktatás újraalapozásának szükségessége nem csak a túlterhelt egyetemi szféra mai gazdasági krízisére, hanem a kontinentális felvilágosodás eleve romboló hatásaira vezethető vissza. A jólétinek nevezett, ráadásul posztkommunista felhangokkal terhelt magyar társadalom intellektuális köreiben domináló erkölcsrelativizmus, valamint az akadémiai világot és a tanszékeket jellemző dekadens szellemi elitek a keresztény-konzervatív gondolkodókat hosszú ideig kiszorították az egyetemekről. A racionalizmus örököseként fellépő kutatók, művészek és egyetemi oktatók viszont a hagyományos munkaerkölcs és a társadalmi tradíciók megvetésére sarkallták a tömegesedő egyetemeken koncentrálódó ifjúság legtehetségesebb, legaktívabb tagjait. A meredeken növekedő államháztartási forrástömeget lekötő felsőoktatás egyre romló képzési színvonalat volt csak képes nyújtani a hierarchikus rendet teljes egészében elvető, gyenge tanulói morállal rendelkező hallgatóság számára. A jólétinek nevezett állam erkölcsi és gazdasági csődje nyilvánvaló. A társadalmi eszképizmus, azaz a korábban általánosan elfogadott normák és közerkölcsök világából való kivonulás igénye a komplex humán-reprodukciós mechanizmus teljes ellehetetlenülésének veszélyével fenyeget.[15]
Botrányai
Kertész-Bakos Ferencet több sajtóhírben is azzal vádolták, hogy a New York-i bejegyzésű Pro Deo State University (PDSU) dékánjaként a saját, illetve több magyar közéleti személyiség kétes doktori címének kiadásában is szerepet játszott,[16] melyet az érintett többször is cáfolt:[17] a PDSU magisztrátusa 2004-ben valóban adományozott egy magyar személynek tiszteletbeli doktori címet, Kertész-Bakos Ferenc azonban csak 8 évvel később, 2012-ben került az egyetem magyarországi alapítványához kurátorként, nevezetesen a Magyarországon bejegyzett Pro Deo State University Közép-Európai Tudományos Alapítványhoz, melynek befolyása sem az amerikai egyetem működésével kapcsolatban, sem az egyetemi tiszteletbeli címek odaítélésében nincs.[18]
Az Alapítvány 2012 és 2014 között különböző médiaképzésekkel jelentkezett a magyar oktatási piacon, így például nemzetközi dokumentarista mesterkurzust hirdetett operatőröknek és filmrendezőknek, ahol a kurzus tiszteletbeli rektora, a zsűri elnöke Sára Sándor, a Nemzet filmművésze, tiszteletbeli dékánja, a kurzus vezetője Kisfaludy András filmrendező, tanárai Mihályfy László és Tari János filmrendezők voltak.[19]
A Kertész-Bakos Ferenc által alapított John Henry Newman Oktatási Központ Sümegen közösségi főiskolát akart indítani a Magyar Nemzeti Bank alapítványainak támogatásával, a leendő intézmény azonban politikai hecckampány áldozatává vált,[20] az üzemeltető céget feljelentették azzal, hogy a pénzek jelentős részét jogtalanul használták fel és a könyvvizsgáló szerint Kertész-Bakos szerepét tisztázni kell büntetőjogi szempontból.[21] Kertész-Bakos Ferencet a sikkasztás gyanúja mellett hamis doktori fokozat használatáért is feljelentették, a vádak azonban hamisnak bizonyultak: a rendőrség a sikkasztás gyanújában bűncselekmény hiányában zárta le a nyomozást, míg a hamis doktori fokozat használatának vádjával vizsgált közokirat-hamisítás alól a bíróság felmentette.[22][23] Az alapítók szerint a lejárató kampány célja az intézmény keresztény szellemiségének ellehetetlenítése volt.[24]
Publikációi
Könyvek:
- Politikai okkultizmus: hamisított történelem az Arvisuráktól a pálosokig. Budapest, magánkiadás, 2012[25]
- Globalizáció és társadalom (társszerzők: Matus János, Fülep Dániel) Budapest, Jövőegyetem könyvek, 2015[26]
- Gazdaság – Etika – Globalizáció (társszerzők: Bod Péter Ákos, Matus János, Hollós János, Benvin Sebastian Madassery, Zsebők Csba, Lakó, Sándor, Barsi Balázs, Gabriele Kuby, Fülep Dániel) Budapest, Jövőegyetem könyvek, 2016[27]
- Monetáris politikai innovációk (társszerzők: Suha György, Matus János, Lakó Sándor) Budapest, Jövőegyetem könyvek, 2016[28]
- Az önellátó vidék (társszerző: Niklós András) Budapest, World Promotion, 2019[29][30]
- Pályázati projektek tervezése (társszerzők: Téglás Sándor, Bíró Tamás) Budapest, World Promotion, 2019[31]
Gazdasági publikációk:[32]
- Matematikai-közgazdasági modellek alkalmazásának lehetőségei a geofizikai kutatások energetikai tervezésénél és elemzésénél.
- A szövetkezeti modell, mint modernizációs erőforrás.
- A pályázatfigyelés és a probléma.
- A pályázatírás logikai keretmegközelítés módszere.
- A felsőoktatás átalakulása.
- Agrár és vidékfejlesztési program rövid és hosszútávon.
- EU pályázati tapasztalatok.
- Cél a céltámogatás.
- Többféle forrás a környezetvédelemre.
Vallás és társadalom gyüjtőcímű előadásai:
- A globális etika kritikája
- A kapitalizmus „teológiája”
- Kereszténység és nemzettudat
- A hit kötelezettsége
- Keresztények a társadalomban
- Szexuális forradalom szerepe a nyugati kultúra lebontásában
- A magyarság történelmi gyökereinek nyomában
- A lovagság társadalmi szerepe a 21. században
- A Magyar Pálos Rend 800 éves története
- Kereszténységről a közéletben
- A Magyar Pálos Rend erdélyi visszatelepülése
- Jézus magyar volt? Történelmi sületlenségek tárháza
- Okkult legendák a Pálos Rend körül
- Nemzet és vallás
- Mátyás király legendái és a Pálos Rend titkai
- A gnoszitkus tanítások és a magyar néphagyomány hamis párosítása
- Keresztény és nem keresztény szimbólumok
- Állam és nemzet
- Tévtanítások a magyarságról
- Az újpogányság
Jegyzetek
- ↑
- ↑ Bizarr diplomagyár épült Sümegen Isten és az MNB támogatásával
- ↑ Doktor Nonszensz és a többiek – Zavaros keresztény „főiskola-alapítás” Sümegen (magyar nyelven). magyarnarancs.hu, 2016. április 28. (Hozzáférés: 2019. augusztus 20.)
- ↑ a b Most polgármesterként használja az áldoktoriját, korábban az MNB közpénzmilliói tették hírhedtté (magyar nyelven). 24.hu, 2021. március 3. (Hozzáférés: 2021. március 3.)
- ↑ Polgármester – Rigács (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2020. november 15.)
- ↑
- ↑ Archivált másolat. [2022. február 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. február 21.)
- ↑ Archivált másolat. [2017. január 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 2.)
- ↑ http://mek.oszk.hu/10800/10804/10804.pdf
- ↑ Rigács települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 7.)
- ↑ Polgármester (magyar nyelven) (html). Rigács Község Önkormányzata. (Hozzáférés: 2020. március 22.)
- ↑ https://www.veol.hu/helyi-kozelet/2023/11/nemzetkozi-elismerest-kapott-rigacs#google_vignette
- ↑ http://orokimadas.hu/node/283
- ↑ https://scholar.google.com/citations?pagesize=100&[email protected]&user=osvqumUAAAAJ
- ↑ Archivált másolat. [2016. május 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2016. május 4.)
- ↑ Egyetemi diplomája sincs a zöldhatóság vezetőjének?
- ↑ Archivált másolat. [2017. január 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 2.)
- ↑ http://www.prodeosu.org/index.php?article_id=38
- ↑ PDSU Alapítvány. (Hozzáférés: 2019. augusztus 23.)
- ↑ Archivált másolat. [2017. január 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 2.)
- ↑ Elfuserált háttérhatalomnak csorgatta az MNB-alapítvány a közpénzt
- ↑ http://os.mti.hu/hirek/130701/a_karpat-medencei_jovoegyetemert_egyesulet_kozlemenye
- ↑ Kamu volt minden feljelentés. [2017. október 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. október 11.)
- ↑ Archivált másolat. [2017. január 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 2.)
- ↑ http://mek.oszk.hu/10800/10804/index.phtml
- ↑ http://mek.oszk.hu/14200/14266/index.phtml
- ↑ http://mek.oszk.hu/15000/15054/index.phtml
- ↑ http://mek.oszk.hu/16300/16339/index.phtml
- ↑ NSZL - LibriVision - Az önellátó vidék. nektar.oszk.hu. (Hozzáférés: 2019. augusztus 11.)
- ↑ OSZK - LibriVision - Az önellátó vidék - Példányinformáció. nektar.oszk.hu. (Hozzáférés: 2019. augusztus 11.)
- ↑ Archivált másolat. [2019. november 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. november 12.)
- ↑ https://www.mtmt.hu/
Források
- Ki kicsoda a magyar gazdasági életben (Szerk.: Dr. Kupa Mihály, Dr. Nyers Rezső, Dr. Török Ádám) ISBN 963 00 8960 2
- Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/10800/10804/10804.pdf
- Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/14200/14266/14266.pdf
- Magyar Országos Széchényi Könyvtár http://mek.oszk.hu/15000/15054/15054.pdf
- John Henry Newman Intézet https://web.archive.org/web/20150725112156/http://jovoegyetem.hu/?page_id=819
- Wekerle Sándor Üzleti Főiskola https://web.archive.org/web/20150622120417/http://wsuf.hu/intezeteink/john-henry-newman-intezet
- Magyar Tudományos Művek Tára, Kertész-Bakos Ferenc adatlapja https://mtmt.hu
- ENERGIAGAZDÁLKODÁS 1986/VII: pp. 8–15.
- GAZDASÁGI TÜKÖRKÉP MAGAZIN 2004/10:(10.) pp. 56–57.
- HASZON MAGAZIN 2004/9:(9) p. 54.
- FIGYELŐ: GAZDASÁGPOLITIKAI HETILAP 2004/6:(6) pp. 20–21.
- SZENT KERESZT MAGAZIN 2012/1: pp. 26–27.
- Báthory-Brassai Nemzetközi Tudományos Konferencia, 2012-től minden évben, Óbudai Egyetem, helytelen ISBN kód: 978 615 5460 38 5
További információk
- Szlimák Hajnalka riportja a Leleplezőben
- Kertész-Bakos Ferenc előadása a Pálosokról
- A Hunhír tudósítása a Magyarok Országos Gyűléséről
- A Politikai okkultizmus c. könyv recenziója az Új Ember-ben
- Globális etika kritikája- tantárgybemutató a Civil Összefogás Fórum oldalán
- Váci Egyházmegyei Katolikus Tv Kertész-Bakos Ferenc előadásairól