Kisolsva
Kisolsva (Oľšavka) | |
![]() | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Kassai |
Járás | Iglói |
Rang | község |
Első írásos említés | 1245 |
Polgármester | Jozef Klešč |
Irányítószám | 053 61 |
Körzethívószám | 053 |
Forgalmi rendszám | SN |
Népesség | |
Teljes népesség | 186 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 64 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 435 m |
Terület | 3,02 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Kisolsva weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kisolsva témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Kisolsva (1899-ig Olysavka, szlovákul: Oľšavka) község Szlovákiában, a Kassai kerület Iglói járásában.
Fekvése
Szepesváraljától 9 km-re délkeletre, a Hernád mellett fekszik.
Története
1245-ben „Olsavicha” néven említik először. Neve a szláv olša (= égerfa) főnévből származik. A Sigray család birtoka, a 15. században a Szepesi vár uradalmához tartozott. Később a Szapolyaiak, Thurzók és Csákyak voltak a birtokosai. 1598-ban nyolc ház állt a faluban. 1789-ben 16 házában 127 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „OLYSAVKA. Tót falu Szepes Várm. földes Ura G. Csáky Uraság, lakosai katolikusok, fekszik Zsegrének szomszédságában, mellynek filiája, határját a’ záporok járják, réttye kevés, legelője, fája mind a’ két féle van.”[2]
1828-ban 28 házban 199 lakosa volt.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Olysavka, tót falu, Szepes vmegyében, Zsegra fil., 192 kath. lak. Savanyuviz. F. u. gr. Csáky. Ut. post. Lőcse.”[3]
A trianoni diktátumig Szepes vármegye Iglói járásához tartozott.
Népessége
1910-ben 158, túlnyomórészt szlovák lakosa volt.
2001-ben 193 szlovák lakosa volt.
2011-ben 194 lakosából 192 szlovák.
További információk
- Községinfó
- Kisolsva Szlovákia térképén
- E-obce.sk
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap