Kojsó
Kojsó (Kojšov) | |
![]() | |
Kojsó utcarészlet. | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Kassai |
Járás | Gölnicbányai |
Rang | község |
Első írásos említés | 1368 |
Polgármester | Anton Bašniar |
Irányítószám | 055 52 |
Körzethívószám | 053 |
Forgalmi rendszám | GL |
Népesség | |
Teljes népesség | 697 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 23 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 463 m |
Terület | 31,80 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Kojsó weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kojsó témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Kojsó (szlovákul: Kojšov, németül: Koischdorf) község Szlovákiában, a Kassai kerület Gölnicbányai járásában.
Fekvése
Gölnicbányától 12 km-re délkeletre, a Gölnic és a Hernád között fekszik.
Története
A falu a 13. század végén, a Jekelfalussy család birtokán keletkezett. Első írásos említése 1368-ból származik „Koys” alakban. Szepes várának tartozéka volt és így előbb a Szapolyai, majd a Thurzó család birtoka. 1375-ben „Koysfalua” néven említik. Neve a szláv Kojslav személynévből alakult ki. Első lakói ruszinok voltak, akik földműveléssel és állattenyésztéssel foglalkoztak. Később megindult a bányászat és a vasérc feldolgozására vashámorok épültek. A kohók kiszolgálására lakói szénégetéssel foglalkoztak. A falu egyre inkább bányásztelepülés arculatát öltötte. 1565-ben már a bányászfalvak között említik. 1787-ben 106 házában 751 lakos élt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „KOJSÓ. Orosz falu Szepes Várm. földes Ura G. Csáky Uraság, lakosai többnyire ó hitűek, fekszik Gölnitzhez egy mérföldnyire, határja néholy sovány, de más javai vannak, és jó módgya van a’ keresetre.”[2]
1828-ban 129 háza volt 933 lakossal. Határában szenet égettek és vasércet bányásztak.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Koissó, Szepes vmegyében, orosz falu, Göllniczhez keletre 1 1/2 órányira: 169 római, 758 gör. kath. lak. Gör. kath. parochia. Fürész- és lisztmalmok. Nagy erdők. Vasbányák. F. u. gr. Csáky.”[3]
A trianoni diktátumig Szepes vármegye Gölnicbányai járásához tartozott.
Népessége
1910-ben 1066, túlnyomórészt szlovák anyanyelvű lakosa volt.
2001-ben 744 lakosából 733 szlovák volt.
2011-ben 736 lakosából 711 szlovák volt.
Nevezetességei
- Görögkatolikus temploma 1806-ban épült Szent Péter és Szent Pál apostolok tiszteletére.
- Ortodox templom.
- A plébánia épülete a 18. század elején épült.
Híres emberek
- Itt született 1938. április 30-án Juraj Jakubisko filmrendező.
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Magyarország geográfiai szótára – Fényes Elek | Kézikönyvtár. www.arcanum.com. (Hozzáférés: 2021. május 13.)
További információk
- Hivatalos oldal
- Községinfó
- Kojsó Szlovákia térképén
- A falu látképe
- E-obce.sk
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap