Lüneburg
Lüneburg | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Alsó-Szászország | ||
Járás | Lüneburg járás (1947–) | ||
Polgármester | Ulrich Mädge (SPD) | ||
Irányítószám |
| ||
Körzethívószám | 04131 | ||
Rendszám | LG | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 76 837 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 1 091,74 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 17 m | ||
Terület | 70,38 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Lüneburg Pozíció Alsó-Szászország térképén | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Alsó-Szászország térképén | |||
Lüneburg weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lüneburg témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Lüneburg az Imenau partján, fontos fő közlekedési utak kereszteződésében fekvő település. A Lüneburger Heide tájegység névadó városa. Ismert gyógyhely, mely nevet fontos sókat tartalmazó forrásvizének köszönhet. Kultúrközpont; több főiskolája, akadémiája, Goethe intézete, saját színháza, múzeuma is van. Jelentős iparral: fémfeldolgozó-, konfekció, faipar, vegyipar és sólepárló üzem is található a városban.
Fekvése
Hamburgtól délkeletre fekvő település.
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Lvnaeburgvm_um_1682.jpg/200px-Lvnaeburgvm_um_1682.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Lueneburg-Rathaus.jpg/260px-Lueneburg-Rathaus.jpg)
A város a 10. század körül keletkezett, keletkezéséről számos legenda maradt fenn: Julius cézár pl. a közeli Kalkbergen szentélyt a holdisten tiszteletére emeltette, s talán akkoriban fedezték fel a sólelőhelyeket is, és akkor kapta a város a Lunaeburg, vagy Selenopolis nevet.
Egy másik legenda szerint a város egy vaddisznónak köszönheti létezését, az ugyanis addig turkált, míg víz tört fel a földből, amelyben dagonyázott egyet, majd továbbállva egy vadász célpontja lett, aki csodálkozva szemlélte a sós vízből kicsapódó sótól csillogó fehér állatot.
951-ben Hermann Billung a környék sólelőhelye miatt építette fel Kalkberg melletti várát. I. Ottó német-római császár pedig 956-ban az itteni bencés kolostornak adományozta a sóvám jogát.
A Billdung család kihalása után a város a cellei Welf-hercegek birtokába került.
Később egy feljegyzés szerint 1189-ben Oroszlán Henrik földig lerombolta a várost, az akkori rombolást csak a dóm vészelte át. Déli falán máig megtalálható egy tábla, rajta a felirat: Leonis vestigium (az oroszlán nyomai).
1269 óta a város a lüneburgi fejedelmek rezidenciája volt.
1371-ben a város polgársága a hercegektől jelentős szabadságjogokat vívtak ki maguknak, akik aztán e kiváltságokat 1637-ben visszaszerezték maguknak.
Lüneburg Hanza-város volt.
A 18. században bekövetkezett gazdasági visszaesés alatt Lüneburg a hannoveri hercegséghez csatlakozott.
Lüneburg 1803-1813 között francia megszállás alatt állt.
Nevezetességek
- Piactér (Marktplatz) - mai formája 1200 körül alakult ki.
- Városháza (Rathaus) - különböző korú és stílusú polgárházak sorából áll. Egyes részeinek keletkezési ideje 13. századtól a 18. századig alakultak ki.
- Szent János templom (St. Johanniskirche) - Az erőteljes csarnoktemplomot 1370-1380 között öthajósra bővítették. Tornya 106 méter magasságú, hegyes csúcsban végződő. Főoltárának szárnyait Szt. János, Szt. Orsolya, Szt. Cecilia és Szt. György életéből vett képek díszítik. A templom festményei 1482-ből valók.
- Mihály templom (Michaelkirsche)
- Kloster Lüne apácazárda - 1172-ben alapították. Temploma gótikus stílusú.
Közlekedés
Közúti közlekedés
A várost érinti az A39-es autópálya.
Vasúti közlekedés
![]() | Bővebben: Bahnhof Lüneburg |
Jegyzetek
- ↑ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)
Források
- Panoráma (1980) Német Szövetségi Köztársaság ISBN 963 243 025 5
Galéria
-
- víztorony
-
-
-
- Szent János templom
-
-
- Lüne Kolostor
- Mihály templom
-
-
Németország-portál
Földrajzportál