Lednicróna
Lednicróna (Lednické Rovne) | |
![]() | |
A település kastélya | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Trencséni |
Járás | Puhói |
Rang | község |
Első írásos említés | 1471 |
Polgármester | Marian Horečný |
Irányítószám | 020 61 |
Körzethívószám | 042 |
Forgalmi rendszám | PU |
Népesség | |
Teljes népesség | 3964 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 379 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 278 m |
Terület | 10,75 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Lednicróna weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lednicróna témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Lednicróna (1899-ig Lednicz-Rovne, szlovákul Lednické Rovne) község Szlovákiában, a Trencséni kerület Puhói járásában.
Fekvése
Puhótól 7 km-re délnyugatra, a Fehér-Kárpátok és a Sztrázsó-hegység között a Vág jobb partján, 270 m tengerszint feletti magasságban, az 507-es út mentén fekszik. A Fehér-Kárpátokban eredő és a Vágba torkolló Lednic-patak szintén érinti. Kiserdő, Magasi, Medne és Perecsényszabadi tartozik hozzá.
Története
A község első írásos említése "possessio Rowne" néven 1471-ből származik. 1475-ben "Rowne", 1515-ben "Rowna" alakban szerepel a korabeli forrásokban. A település helyén kezdetben csak egy major és egy malom állt. Lednic várának tartozéka volt. Amikor a vár lakhatatlanná vált birtokosai a faluban építettek kényelmes kastélyt maguknak. A kastély első tulajdonosa Telekesi Mihály és felesége Szúnyogh Julianna voltak, akik 1594-től birtokolták. Később rövid ideig Dobó Ferencé, majd ennek halála után a Lorántffy, a Zeleméri, a Bossányi és Forgách családoké. Ezután a birtok megoszlott Lorántffy Mihály, Zeleméri Borbála és Lorántffy Zsuzsanna között. A kastély házasság révén I. Rákóczi György erdélyi fejedelémé lett, aki birtokaihoz csatolta. II. Rákóczi Ferenc 1700-ban lánytestvérének adta. A szabadságharc bukása után gróf Aspermont-Linden császári tábornoké lett. Ezután a birtok Mattyasovszky László nyitrai püspöki kancelláré lett. A Mattyasovszky család kihalása után 1764-ben a korábbi családi birtokot gróf Aspermont-Linden János szerezte vissza. 1784-ben 81 házában 46 családban 229 lakos élt. 1828-ban 36 háza és 352 lakosa volt, akik főként mezőgazdasággal foglalkoztak. Téglagyára a 19. század második felében kezdte meg működését. Üveggyárát 1892-ben Jozef Schreiber alapította, mely Szlovákia legnagyobb üveggyára lett.
Vályi András szerint "Ledicz Rovne. 3 tót falu Trentsén Várm. egygyiknek földes Urai Gr. Illésházy, és több Uraságok, fekszik Zliechohoz közel, és annak filiája; másiknak földes Ura Gr. Áspermont Uraság, ’s ez az Uraságnak Várával ékes; harmadiknak pedig H. Eszterházy Uraság; lakosaik leginkább katolikusok, és evangelikusok, fekszenek Vág vizéhez közel, Illavához egy, Bicséhez fél mértföldnyire; határbéli földgyeik jól termők, és alábbvalók, vagyonnyaik sem hasonlók, mellyek szerént külömbféle osztályokba tétettek."[2]
Fényes Elek szerint "Rovne, tót falu, Trencsén vmegyében, Nyitra vgye szélén, erdők és hegyek közt. Lakja 632 kath., 6 zsidó; szép fenyves, bikkes erdő; sovány föld. F. u. többen. Ut. p. Trencsén."[3]
A trianoni békeszerződésig Trencsén vármegye Puhói járásához tartozott.
Népessége
1910-ben 537, túlnyomórészt szlovák anyanyelvű lakosa volt.
2001-ben 4169 lakosából 4089 szlovák volt.
2011-ben 4070 lakosából 3845 szlovák volt.
2021-ben 3964 lakosából (+3) magyar, 7 (+10) cigány, (+3) ruszin, 3820 (+12) szlovák, 35 (+3) egyéb és 102 ismeretlen nemzetiségű volt.[4]
Neves személyek
- Talán itt született 1841-ben Gond Ignác római katolikus plébános, amatőr régész, műgyűjtő.
- Itt született 1920-ban Karol Rosenbaum szlovák irodalomtörténész.
- Itt szolgált Beszédes Lajos (1898-1984) magyar cserkészvezető, keramikus, főjegyző.
Nevezetességei
- Rákóczi-kastély. Az eredetileg egyemeletes 16. századi reneszánsz épületet a 18. század második felében barokk stílusúvá építették át.
- Római katolikus templomát 1751-ben Mattyasovszky József építtette, sírboltjában a család tagjai nyugszanak.
- A kastély botanikus kertjét az Aspermontok építették 1800 körül.
- Üvegipari Múzeum a kastélyban
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
- ↑ ma7.sk
Források
- A község hivatalos honlapja (szlovákul)
- Községinfó
- Lednicróna Szlovákia térképén
- A község jelképei
- E-obce.sk