Mark I
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Harvard Mark I (digitális számítógép). |
Mark I | |
![]() | |
Egy brit gyártmányú Mk I (Male) harckocsi Thiepal közelében 1916 szeptemberében. A jármű hátuljára szerelt segédkerekek a lövész- és harckocsiárok leküzdésében segítette, valamint hidraulikus emelővel kombinálva a kis ívű fordulást | |
Típus | Harckocsi |
Fejlesztő ország | Nagy-Britannia |
Harctéri alkalmazás | |
Alkalmazó országok | Nagy-Britannia |
Szolgálatban | 1916-tól |
Gyártó | William Foster & Co. Lincoln Metropolitan Carriage , Birmingham |
Gyártási időszak | 1916 |
Gyártási darabszám | 150 |
Háborús részvétel | Első világháború Oroszországi polgárháború |
Általános tulajdonságok | |
Személyzet | 8 fő (parancsnok/fékező, vezető, két "sebességváltó" és négy lövész) |
Hosszúság | 9,75 m |
Szélesség | 4,12 m |
Magasság | 2,41 m |
Tömeg | Male: 28,45 tonna Female: 27,4 tonna |
Páncélzat és fegyverzet | |
Páncélzat | 6–12 mm |
Elsődleges fegyverzet | 2 db QF 6 fontos(57 mm) Hotchkiss löveg (male) 4 db .303 hüvelykes(7,7 mm) Vickers géppuska (female) |
Másodlagos fegyverzet | 3 db .303 hüvelykes(7,7 mm) Hotchkiss géppuska (male) 1 db .303 fontos(7,7 mm) Hotchkiss géppuska (female) |
Műszaki adatok | |
Motor | Daimler-Knight 6 hengeres, hüvelyszelepes, 16 literes benzinmotor |
Teljesítmény | 77 kW (105 LE) |
Felfüggesztés | nincs (a lánctalp a harckocsitest egészén fordul körbe) |
Sebesség | 6 km/h |
Hatótávolság | 38 km |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Mark I témájú médiaállományokat. |
A Mark I-es nehézharckocsi, a világ első igazi harckocsija volt. A brit hadsereg fejlesztette ki az első világháború állóháborújának áttörésére. A Mark I a Centipede (Százlábú), vagy egy ideig Big Willie néven, majd véglegesen Mother (Anya) néven ismert prototípusból kifejlesztett harckocsi, amelyet a Holt traktor alvázára terveztek.
Története
A Mother először 1916. január 12-én gördült ki a nagy-britanniai lincolni Foster gyár telephelyéről, ami után a Burton Parkig tartó utat is megtette, ahol egy imitált lövészárok és más akadályok leküzdésére is sikeres vállalkozást tett.[1] A következő tesztelésre 1916. január 29-én került sor Lord Salisbury birtokán a Hatfield Parkban. James Gascoyne-Cecil, Salisbury 4. márkija engedélyt adott arra, hogy a privát golfpályája melletti területen különféle akadályokat létesítsenek: brit és német típusú lövészárkokat, egy gránáttölcsért, valamint szögesdrótakadályokat. A harckocsi mindezeket sikerrel vette, így február 2-án már olyan méltóságok előtt mutatkozhatott be, mint Lord Kitchener hadügyminiszter és David Lloyd George lőszerellátásért felelős miniszter (későbbi miniszterelnök). A lánctalpas ismét jó eredményeket produkált, ugyanakkor Kitchener rövid időn belül távozott a bemutatóról, mivel az volt a véleménye, hogy „ezt a háborút ilyen mechanikus játékokkal soha nem fogjuk megnyerni”.[2] A sikeres demonstráción felbuzdulva a bizottság február 8-án V. György brit királynak is megmutatta a harckocsit, akit lenyűgöztek a látottak. Mivel a fejlesztés a király tetszését is elnyerte, ezért szabaddá vált az út az új találmány gyártása előtt.1916. február 12-én a Brit Hadsereg legfelsőbb igazgatási szerve, a Katonai Tanács leadta a rendelést az első 100 harckocsira.[1] A brit Mark harckocsikat a háború végéig fejlesztették és számos változatban készült. Első bevetésükre 1916. szeptember 15-én került sor a Somme-nál, a flers–courcelette-i csatában. A bevagonírozott 59 darab harckocsiból ide csak 49 érkezett meg, a megindulási körzetet 35 darab érte el meghibásodás nélkül. A német arcvonalat 31 darab közelítette meg.
Felépítése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9b/AHB_with_tank.jpg/300px-AHB_with_tank.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Bundesarchiv_Bild_146-1998-098-10%2C_Bei_Cambrai%2C_erbeuteter_englischer_Panzer.jpg/300px-Bundesarchiv_Bild_146-1998-098-10%2C_Bei_Cambrai%2C_erbeuteter_englischer_Panzer.jpg)
Gömbölyített rombusz alakú, amelyre azért volt szükség, mert a lánctalpakat a teljes harckocsitesten végigvezették. A korai harckocsik lánctalp- és görgőszerkezete, valamint a feszítőgörgők hiánya miatt más megoldást nem találtak a lánc leesése elleni védekezésre. A lánctalpat a feszített oldalakon 26 darab futógörgő vezette körbe. A lánchajtókerék nem közvetlen, vagy kardános meghajtást kapott a motortól, hanem láncáttételes volt. A botkormányok kezeléséhez egyidejűleg 4 kezelő munkája kellett.
A fegyverek elhelyezése a harckocsitestre függesztett gondolákban történt. A fegyverzetben két altípust különböztettek meg:
- male: két darab 57 mm-es löveg mellett négy darab Vickers géppuska
- female: hat darab Hotchkiss géppuska.
A motort a test első részének közepén helyezték el, jobb oldalán a vezető, bal oldalán a parancsnok foglalt helyet. A motorzaj miatt színes jelzőlámpás kommunikációs rendszerrel látták el.
Egyéb adatok
- Mászóképesség: 20°[3]
- Árokáthidaló képesség: 3,45 m (kiegészítő kerekekkel)
- Lépcsőmászó képesség: 1,35 m
- Gázlóképesség: 1,0 m
Alkalmazók
A Mark I-t a brit hadsereg és szövetségesei nagy számban vetették be a nyugati fronton. A németek válaszlépése az A7V harckocsi volt, de ez a típus nem volt sikeres, így a németek inkább a brit harckocsikat részesítették előnyben.
Egyesült Királyság
Németország
Szovjetunió
Amerikai Egyesült Államok
Kanada
Franciaország
Ausztrália
Észtország
Lettország
Változatok
- Mark I
- Mark I (Male)
- Mark I (Female) - csak géppuskákkal felszerelve
- Mark I (Tank Tender) - a lövegerkélyek helyén acéldobozokkal
- Mark I (Wireless Tank) - lövegerkélyek nélkül, magas antenna árbóccal
Jegyzetek
- ↑ a b A „lovasság” visszatérése az első világháborúba – A Lincoln Egyestől az „Anyáig” – Napi Történelmi Forrás (hu-HU nyelven). ntf.hu. [2017. október 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. október 13.)
- ↑ Fletcher, David: The British Tanks 1915–19. Crowood Press Ltd., Ramsbury, 2001. 45. p.
- ↑ A Brit Mark I-es első világháborús nehézharckocsi. OMG Publishing Kft., 2016. december 18. [2020. december 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. február 16.)
Irodalom
- Bombay László, Gyarmati József és Turcsányi Károly. Harckocsik – 1916-tól napjainkig. Budapest: Zrínyi Katonai Kiadó (1999). ISBN 963-327-332-3
- Kloska Tamás: A „lovasság” visszatérés az első világháborúba – A Lincoln Egyestől az „Anyáig”. Szakcikk. In: Napi Történelmi Forrás, 2017. 10. 11.
- Kloska Tamás: Páncélosok vs. páncélelhárítás. Szakcikk. In: Napi Történelmi Forrás, 2017. 01. 10.
Hadtudományi portál
Az első világháború portálja