Nicolaas Havenga
Nicolaas Havenga | |
![]() | |
Született | 1882. május 1.[1][2] Fauresmith |
Elhunyt | 1957. március 4. (74 évesen)[1] Fokváros |
Állampolgársága | dél-afrikai |
Foglalkozása |
|
Tisztsége | pénzügyminiszter |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nicolaas Havenga témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Nicolaas Christiaan Havenga (Fauresmith, 1882. május 1. – Fokváros, 1957. március 4.) dél-afrikai politikus, James Hertzog és Daniël François Malan miniszterelnökök kormányaiban pénzügyminiszterként dolgozott.
Élete
Havenga családja fiatalkorában anyagi nehézségekkel küzdött, és ennek következtében nem tudott egyetemre járni, annak ellenére, hogy az iskolában jól teljesített. Kapcsolata Hertzoggal a második búr háború alatt kezdődött, amikor Havengát Hertzog a magántitkárvá fogadta fel. Háborús szolgálatát követően visszatért tanulni és ügyvédi képesítést szerzett, később a Dél-afrikai Párthoz. Az 1915-ös választásokon beválasztották a Népgyűlésbe, itt, pénzügyi pénzügyi szakértelmére hamar felfigyeltek párttársai.
Havenga Hertzog kormányának vezető tagja volt, és Oswald Pirow-val együtt ő alkotta Hertzog „belső kabinetjének” az alapját, amely a döntéshozatal menetét irányította. Pénzügyminiszterként (1929–1934) ő felelt azért a döntésért, hogy Dél-Afrikát levonják az aranystandardról, ami jelentős gazdasági fellendüléshez vezetett.[3][4][5][6]
Az Afrikáner Párt vezetőjeként
Hertzog hűséges támogatójaként kilépett az Egyesült Párt kormányából annak megalakulását követően, megalapította saját pártját, az Afrikáner Pártot. Havenga vezette a pártot az 1943-as választásokon, de annak valamennyi jelöltje, beleértve magát Havengát is, vereséget szenvedett. Kezdetben szövetkezni kívánt Malannel és az Újraegyesült Nemzeti Párttal (HNP), de Malan ezt az ajánlatot visszautasította.[7][8][9][10][11]
Nemsokára azonban újra felajánlotta a választási szövetséget Malannek, aki ekkor már elfogadta ajánlatát, így 1948-ban sikerült kiszorítani a kormányzásból a Smuts-féle Dél-afrikai Pártot. Havenga pártja kilenc mandátumot szerzett, a HNP hetvenet, így ez elég volt a többségi kormány megalakításához.[12][13][14][15]
Újra a kormányban
1948-ban Havengát ismét pénzügyminiszternek nevezték, és ebben a szerepkörében az Egyesült Királysággal való szoros gazdasági együttműködés előmozdítása miatt szerzett hírnevet. A Malannal felmerült néhány nézeteltérés miatt egyszer megkereste Smutsöt, hogy hajlandó-e koalícióra lépni a Dél-afrikai Párt az Afrikáner Párttal, s miután ezt Smuts megtagadta, Havenga nem tett több kísérletet a kormánykoalíció bomlasztására.[16][17]
Mindezek tudatában Malan 1954-es nyugdíjba vonulását követően jelezte, hogy Havenga, akinek Afrikáner Pártja addigra beolvadt a HNP-be, lehetne az ő utódja. E jóváhagyás ellenére azonban a párt keményvonalasabb tagjai jelezték, hogy meg fogják támadni az utódlást, mert úgy érezték, Havenga túlságosan mérsékelt politikát folytatott az utóbbi években. Havenga kikapott Hans Strijdomtól, aki így Dél-Afrika következő miniszterelnöke lett.[18][19]
A veresége után visszavonult a politikától, 1957. március 14-én hunyt el Fokvárosban.
Jegyzetek
- ↑ a b 20th Century Press Archives. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Munzinger Personen (német nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ N.G. Garson, 'Oswald Pirow' entry in Oxford Dictionary of National Biography
- ↑ Ronald Hyam & Peter Henshaw, The Lion and the Springbok: Britain and South Africa since the Boer War, Cambridge University Press, 2003, p. 126
- ↑ Neil Roos, Ordinary Springboks: White Servicemen And Social Justice In South Africa, 1939–1961, Ashgate Publishing, 2005, p. 21
- ↑ 'Tour Of England And N. America' ch.60 of 'Grey Steel': A biography of J C Smuts. www.ourcivilisation.com. (Hozzáférés: 2022. június 30.)
- ↑ Howard Brotz, The Politics of South Africa: Democracy and Racial Diversity, Oxford University Press, 1977, p. 14
- ↑ African History and Culture (angol nyelven). ThoughtCo. (Hozzáférés: 2022. június 30.)
- ↑ Newell Maynard Stultz, Afrikaner Politics in South Africa, 1934–1948, University of California Press, 1974, p. 84
- ↑ Maynard Stultz, Afrikaner Politics in South Africa, p. 75
- ↑ Maynard Stultz, Afrikaner Politics in South Africa, p. 90
- ↑ Maynard Stultz, Afrikaner Politics in South Africa, p. 102
- ↑ Maynard Stultz, Afrikaner Politics in South Africa, pp. 103–105
- ↑ Maynard Stultz, Afrikaner Politics in South Africa, p. 144
- ↑ Brotz, The Politics of South Africa, p. 17
- ↑ Maynard Stultz, Afrikaner Politics in South Africa, p. 162
- ↑ Brotz, The Politics of South Africa, pp. 17–20
- ↑ SOUTH AFRICA: Exit the Boer Moses - TIME. web.archive.org, 2012. október 24. [2012. október 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. június 30.)
- ↑ The Union in Danger - TIME. web.archive.org, 2008. december 15. [2008. december 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. június 30.)