Nukleáris baleset
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Fukushima_I_by_Digital_Globe.jpg/300px-Fukushima_I_by_Digital_Globe.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/24/Kashiwazaki_Kariwa-April_2011.jpg/300px-Kashiwazaki_Kariwa-April_2011.jpg)
A nukleáris vagy radioaktív baleset a Nemzetközi Atomenergia-ügynökség definíciója szerint „olyan esemény, mely jelentős következményekkel jár az emberek, a környezet vagy az infrastruktúrára tekintettel. Ide tartozik többek között minden sugárbetegség, a környezetbe kijutott magas ionizáló sugárzás vagy a reaktor védőburkának megolvadása.”[4] Elsődleges példák közé olyanok tartoznak, mikor a reaktormag megolvad, és jelentős radioaktív szennyezőanyag kerül a környezetbe. Ilyen volt az 1986-os csernobili atomkatasztrófa.[5]
A nukleáris balesetek hatásáról az első atomreaktor 1954-es üzembe helyezése óta viták folynak, és fontos szerepet játszanak a közvéleményben a nukleáris létesítményekkel kapcsolatos félelmek kialakulásában.[6] Időközben olyan mérési technikát vezettek be, melyekkel csökkenteni lehet a balesetek esélyét, vagy minimalizálhatóak az ilyen katasztrófák során kikerülő radioaktív szennyezések mértéke. Az emberi hibafaktorral azonban mindig számolni kell, „balesetből pedig sokféle volt, eltérő hatással, köztük majdnem eltűnésekkel és katasztrófákkal.”[6][7] 2014-ig az atomerőművekben több mint 100 komoly atombaleset volt. Csernobil óta 57 baleset volt, az összes atomenergiával kapcsolatos baleset több mint 60%-ára pedig az USA-ban került sor.[8] komoly nukleáris balesetek közé tartozik a 2011-es fukusimai baleset, a csernobili katasztrófa, az 1979-es Three Mile-szigeti atomkatasztrófa és az 1961-es SL–1 baleset.[9] Az atomerőmű-balesetekben az életveszteségeken kívül olyan veszteségek is keletkezhetnek, melyek helyreállítása nagy anyagi áldozatokat emészt fel.[10]
Az atommeghajtású tengeralattjárók magtúlmelegedései és egyéb balesetei közé tartoznak a következők is: K–19 1961-ben, K–11 1965-ben, K–27 (1968)-ban, K–140 1968-ban, K–429 1970-bnen, K–222 1980-ban és K–431 1985-ben.[9][11][12] Súlyos radioaktív incidensnek számít a Kistim-katasztrófa, az angliai Windscale-tűz (az erőmű 1-es reaktoránál kigyulladt a grafit a túlforrósodott reaktorban)[13][14], a Costa Rica-i atombaleset,[15] a zaragozai radioterápiás baleset,[16] a marokkói radiációs baleset,[17] a goiâniai baleset,[18] a mexióvárosi sugárbaleset, és egy thaiföldi radioterápiás egység balesete.[19]
Az IAEA üzemeltet egy olyan oldalt, melyen szerepelnek a legújabb balesetek.[20]
Kapcsolódó szócikkek
Jegyzetek
- ↑ Richard Schiffman: Two years on, America hasn't learned lessons of Fukushima nuclear disaster. The Guardian, 2013. március 12.
- ↑ Martin Fackler. „Report Finds Japan Underestimated Tsunami Danger”, New York Times, 2011. június 1.
- ↑ The European Parliament's Greens-EFA Group - The World Nuclear Industry Status Report 2007 p. 23. Archiválva 2008. június 25-i dátummal a Wayback Machine-ben.
- ↑ Staff, IAEA, AEN/NEA. International Nuclear and Radiological Events Scale Users' Manual, 2008 Edition [archivált változat]. Vienna, Austria: International Atomic Energy Agency, 184. o.. Hozzáférés ideje: 2010. július 26. [archiválás ideje: 2011. május 15.] Archivált másolat. [2011. május 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. április 24.)
- ↑ Chernobyl: Consequences of the Catastrophe for People and the Environment. Boston, MA: Blackwell Publishing for the Annals of the New York Academy of Sciences (2009. augusztus 3.). ISBN 978-1-57331-757-3. Hozzáférés ideje: 2016. június 11.
- ↑ a b M.V. Ramana. Nuclear Power: Economic, Safety, Health, and Environmental Issues of Near-Term Technologies, Annual Review of Environment and Resources, 2009, 34, p. 136.
- ↑ Matthew Wald. „The Nuclear Ups and Downs of 2011”, New York Times, 2012. február 29.
- ↑ Benjamin K. Sovacool. A Critical Evaluation of Nuclear Power and Renewable Electricity in Asia Journal of Contemporary Asia, Vol. 40, No. 3, August 2010, pp. 393–400.
- ↑ Gralla, Fabienne, Abson, David J., and Muller, Anders, P. et al. "Nuclear accidents call for transidsciplinary energy research", Sustainability Science, January 2015.
- ↑ Kristin Shrader-Frechette: Fukushima, Flawed Epistemology, and Black-Swan Events. Ethics, Policy and Environment, Vol. 14, No. 3, 2011. október 1.
- ↑ Johnston, Robert: Deadliest radiation accidents and other events causing radiation casualties. Database of Radiological Incidents and Related Events, 2007. szeptember 23.
- ↑ Amikor Moszkva és a Nyugat is saját kárán tanulta meg, hogy az atom veszélyes. (Hozzáférés: 2022. május 22.)
- ↑ Sipos Géza: Siralmas állapotban van a világ legveszélyesebb atomtemetője. origo.hu, 2015. február 1. (Hozzáférés: 2022. május 21.)
- ↑ Gusev, Igor. Medical Management of Radiation Accidents, Second Edition (angol nyelven). CRC Press (2001. március 28.). ISBN 9781420037197
- ↑ Strengthening the Safety of Radiation Sources p. 15.
- ↑ NRC: Information Notice No. 85-57: Lost Iridium-192 Source Resulting in the Death of Eight Persons in Morocco
- ↑ The Radiological Accident in Goiania p. 2.
- ↑ Pallava Bagla. "Radiation Accident a 'Wake-Up Call' For India's Scientific Community" Science, Vol. 328, 7 May 2010, p. 679.
- ↑ IAEA Scientific and Technical Publications of Special Interest. www-pub.iaea.org . [2017. május 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. április 24.)
További információk
- Teendők jelentős radioaktív anyag kibocsátásával járó esemény során (Aszódi Attila cikke, 2022. március 8.)