Római légiók listája
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Roman_coins_sestertius_Nero_countermark_X_Legion_Gemina.jpg/300px-Roman_coins_sestertius_Nero_countermark_X_Legion_Gemina.jpg)
Az alábbi lista a római légiókat tartalmazza, elsősorban a principátus (i. e. 27 – i. sz. 284) korából, ahonnan elegendő irodalmi és régészeti információforrás áll rendelkezésre.
Amikor Augustus i. e. 31-ben egyeduralkodóvá vált, feloszlatta az akkor létező mintegy 50 légió felét. A megmaradt 28 képezte a korai császárkor katonai erejének alapját; legtöbbjük legalább 300 éven át fennállt. Augustus és utódai a légiókat állandó egységekké alakították át, amelyekben 25 éves szerződést vállaló legionáriusok szolgáltak.
A dominátus korában (284–476) a légiók továbbra is professzionális, zsoldos katonákból álltak, de viszonyaik a kora császárkorhoz képest kevéssé ismertek. Annyi bizonyos, hogy mind méretükben, felépítésükben, mind taktikai szerepükben jelentősen eltértek a korábbi alakulatoktól, bár sok esetben megtartották azok nevét.
A légiókat római számokkal számozták, de a korabeli írásmód néha eltért a ma ismert változattól. Például a IV helyett írhattak IIII-et, a IX helyett VIIII-et, XVIII helyett XIIX-et, stb.[1]
Késő köztársaságkori légiók
Az i. e. 107-es mariusi reformokig a Római Köztársaság légióit akkor állították fel, amikor szükség volt rájuk és a polgárjogú (és megfelelő vagyonnal bíró) lakosok kötelező katonai szolgálata alapján töltötték fel őket. Felállításukat általában a szenátus rendelte el, majd ha nem volt rájuk szükség, feloszlatták őket.
Caius Marius reformjai során állandó hadtesteket hoztak létre, amelyek több évig, vagy akár évtizedig is azonos formában szolgáltak; erre azért volt szükség, mert a távoli meghódított területek rendjének fenntartására az ideiglenes légiók már nem voltak alkalmasak. A légiósokat önkéntes alapon minimum hat évre toborozták és állandó fizetést biztosítottak a számukra. Marius egyúttal megszüntette a vagyonkorlátot is, így a légiók ettől fogva főleg szegény polgárokból álltak, akiket a biztos jövedelem és a szolgálat után adott földbirtok vonzott a katonasághoz.
A köztársaság utolsó évszázadában a határmenti provinciák proconsuljainak kezében jelentős hatalom koncentrálódott aminek fő forrása a parancsaikat követő állandó légiók voltak. A főhatalomért folytatott vetélkedésük aztán polgárháborúkhoz vezetett.Sulla, Caesar, Pompeius, Crassus, Marcus Antonius és Octavianus (később Augustus) már a szenátus hozzájárulása nélkül, maguk toboroztak új légiókat, sok esetben saját személyes vagyonukat felhasználva. A háborúk veszteseinek légiót feloszlatták. Amikor i. e. 31-ben Augustus véglegesen megszerezte a hatalmat, több mint 50 légió létezett, amelyeknek kb. a felét megszüntette.
Az alábbi légiók ebben a korszakban harcoltak és valamiért hírnevet szereztek maguknak. Többségüket Julius Caesar állította fel és aztán Augustus hadseregében folytatták működésüket; néhányat pedig Marcus Antonius hozott létre.
- Legio I Germanica (germániai): i. e. 48 – i. sz. 70 (batavus felkelés), Caesar
- Legio II Sabina (szabin): i. e. 43 – kb. i. sz. 9, a Legio II Augusta előző neve
- Legio III Cyrenaica (kirenaikai): kb. i. e. 36 – i. sz. 5. század, Marcus Antonius
- Legio III Gallica (galliai): kb. i. e. 49 – 4. sz. eleje, Caesar (jelvénye bika)
- Legio IV Macedonica (macedóniai): i. e. 48 – i. sz. 70 (Vespasianus feloszlatta), Caesar (jelvénye bika és kecskebak)
- Legio IV Scythica (szkítiai): kb. i. e. 42 – kora 5. század, Marcus Antonius (jelvénye bak)
- Legio V Alaudae (pacsirták): i. e. 52 – i. sz. 86 (megsemmisült Domitianus dákok elleni háborújában), Caesar (jelvénye elefánt)
- Legio VI Ferrata (vasas): i. e. 52 – i. sz. 250, Caesar (jelvénye bika, farkas, Romulus és Remus); a Legio VI Victrix ikerlégiója
- Legio VI Victrix (győzedelmes): i. e. 41 – i. sz. 402, Augustus (jelvénye bika)
- Legio VII Claudia Pia Fidelis (Claudiushoz hűséges): i. e. 51 – i. e. 44, Caesar
- Legio VIII Augusta: i. e. 59 – i. e. 48, Caesar, Augustus feloszlatta, majd újjáalapította
- Legio IX Hispana Triumphalis (diadalmas): i. e. 59 – i. e. 48, Caesar, Augustus feloszlatta, majd újjáalapította Legio IX Hispana néven
- Legio X Fretensis (tengerszorosi), más néven X Equestris (lovas): i. e. 58 előtt – i. e. 45, Caesar személyes légiója
- Legio X Equestris (lovas), Augustus alapította i. e. 41/40-ben
- Legio XI: i. e. 58 – i. e. 45, Caesar (jelvénye Neptunus)
- Legio XII Victrix (győztes): i. e. 57–45, Caesar
- Legio XII Fulminata (villámos): Marcus Antonius alatt Legio XII Antiqua (régi)
- Legio XIII Gemina (iker): i. e. 57 – i. e. 45: Caesar, 41-ben Augustus újraalapította
- Legio XIV Gemina (iker): i. e. 57 – i. e. 48: Caesar, 53-ban megsemmisült és újraszerveződött, Augustus 41-ben újraalapította
- Legio XVIII Lybica (líbiai): i. e. 31-ben megszűnt, Marcus Antonius
- Legio XXX Classica (hajós): i. e. 48 – i. e. 41, Caesar
Kora császárkori légiók
Száma és neve | Fő tábora | Jelvény | Alapítás | Megszűnés | Állomáshelyei[2] | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
I Adiutrix | Szőny, Magyarország | kecskebak | 68 Nero | 444 | 70–86 Moguntiacum (Germania Superior); 86 – 5. század közepe Brigetio* (Pannonia) | „I. kisegítő légió”. Eredetileg I classica (hajós) |
I Germanica | Bonn, Németország | bika | i. e. 48 Caesar | 70 | i. e. 16-ig Hispania; i. e. 5 – i. sz 70 Bonna (Germania Inferior) | a batavus felkelésben mutatott árulása miatt feloszlatták |
I Italica | Szvistov, Bulgária | vadkan | 66 Nero | 400 után | 70 – kora 5. század Novae* (Moesia Inferior) | a leállított kaukázusi háború céljaira hozták létre |
I Macriana | 68 Macer | 69 | Lucius Clodius Macer africai helytartó állította fel, amikor fellázadt Nero ellen | „I. felszabadító légió”. Galba oszlatta fel | ||
I Minervia | Bonn, Németország | Minerva | 82 Domitianus | 300 után | 82 – 4. század Bonna (Germania Inferior) | „1. Minerva-tisztelő légió” |
I Parthica | Szindzsár, Irak | kentaur | 197 S. Severus | 400 után | 197 – kora 5. század Nisibis* (Syria) | Severus császár állíttatta fel pártus hadjárata számára |
II Adiutrix | Budapest, Magyarország | kecskebak | 70 Vespasianus | 269 után | 70–87 Britannia; 87–106 Moesia Superior; 106–269 Aquincum (Pannonia) | „2. kisegítő légió” korábban hajós légió |
II Augusta | Caerleon, Wales | kecskebak | i. e. 9 előtt Augustus | 300 után | i. sz. 9-ig Hispania; 43–74 Britannia; 74–255 Isca Augusta (Britannia) | i. sz. 60-ban a parancs ellenére nem vonult Boudica ellen |
II Italica | Enns, Ausztria | nőstényfarkas | 165 M Aurelius | 400 után | 180 – kb. 400 Lauriacum* (Noricum) | jelvénye a nőstényfarkast szopó Romulus és Remus |
II Parthica | Albano Laziale, Olaszország | kentaur | 197 S. Severus | 350 után | 197–218 Castra Albana* (Italia); 218–34 Syria; 238 – kb. 300 Albana | a 4. században a syriai Bezabde erődjében |
II Traiana | Alexandria, Egyiptom | Hercules | 105 Traianus | 400 után | 125 – 5. század Nikopolisz)* (Aegyptus) | „Traianaus erős 2. légiója” |
III Augusta | Batna, Algéria | pegazus | i. e. 43 Augustus | 350 után | i. sz 20-ig Africa; 20–75 Ammaedara 74 – 350 után Lambaesis (Mauretania) | a mauri háborúban tanúsított gyávasága miatt megtizedelték |
III Cyrenaica | Boszra, Szíria | i. e. 36 Marcus Antonius | 400 után | i. sz. 35-ig Théba 35–125 Alexandria; 125 – 5. század Bostra (Arabia Petreae) | „3. kürenaikai” | |
III Gallica | Abila, Jordánia | két bika | i. e. 49 Caesar | 300 után | i. e. 31 – 4. század Raphana, (Syria) | „3. galliai” |
III Italica | Regensburg, Németország | gólya | 165 M. Aurelius | 300 után | 165 – 4. század Castra Regina (Raetia) | a markomann háború céljára alapították |
III Parthica | Rasz el-Ajn, Szíria | bika | 197 S. Severus | 400 után | 197 – 4. század Resaena (Syria) | Severus 197-es pártus hadjáratára állították fel |
Száma és neve | Fő tábora | Jelvény | Alapítás | Megszűnés | Állomáshelyei[2] | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
IV Flavia Felix | Belgrád, Szerbia | oroszlán | 70 Vespasianus | 400 előtt | 86 – 4. század Singidunum (Moesia Superior) | „Vespasianus szerencsés 4. légiója” a IV Macedonicából átszervezve |
IV Macedonica | Mainz, Németország | bika | i. e. 48 Caesar | 70 | i. sz. 43-ig Hispania; 43–70 Moguntiacum (Germania Superior) | a batavi-felkelés megszüntették |
IV Scythica | Gaziantep, Törökország | kecskebak | i. e. 42 Marcus Antonius | 400 után | i. sz. 58-ig Moesia Superior; 68 – 5. század Zeugma (Syria) | 4. szkítiai |
V Alaudae | Xanten, Németország | elefánt | i. e. 52 Caesar | 87 | i. e. 19-ig Hispania; kb. i. e. 10–70 Castra Vetera* (Germania Inferior) | „pacsirták”. A dákok megsemmisítették |
V Macedonica | Torda, Románia | sas | i. e. 43 Augustus | 500 után | 6–101 Oescus, 107–61 Troesmis (Moesia Inferior); 166–274 Potaissa (Dacia) | „5. macedóniai” |
VI Ferrata | Galilea, Izrael | nőstényfarkas | i. e. 58 Caesar | 250 után | 71-ig Raphana (Syria); 135 – 250 után Caparcotna (Iudaea) | „6. vasas légió”. A 260-as edesszai csatában megsemmisült |
VI Hispana | 212 után | 250 után | ismeretlen | csak egy forrás utal rá. A 251-es abritusi csatában megsemmisült | ||
VI Victrix | York, Anglia | bika | i. e. 41 Augustus | 400. u. | 70-ig León (Hispania); 71–122 Germania Inferior; 122 – kb. 400 Eburacum (Britannia) | „győzedelmes 6. légió”, ők építették a Hadrianus-falat |
VII Claudia | Kostolac, Szerbia | bika | i. e. 58 Caesar | kb. 400 | i. sz. 9-ig Galatia; 9–58 Dalmatia; 58 – kb. 400 Viminacium (Moesia Superior) | „Claudius 7. légiója” |
VII Gemina | León, Spanyolország | 68 Galba | kb. 400 | 75-kb. 400 Castra Legionis (Hispania) | Galba alapította Rómába vonulásakor | |
VIII Augusta | Strasbourg, Franciaország | bika | i. e. 59 Caesar | 371 után | i. sz. 45–69 Novae (Moesia Inferior); 69–86 Mirebeau-sur-Bèze Germania Superior; 86 – 371 után Argentorate Germania Superior | „Augustus 8. légiója” |
IX Hispana | York, Anglia | bika | i. e. 41, Augustus | 132? 161? | i. e. 13-ig Hispania; 9–43 Pannonia?; 71–121 Eburacum Britannia; 121–130 Nijmegen Germania Inferior? | „9. hispániai légió” 120 után eltűnt, talán a zsidó vagy a pártus háborúban semmisült meg |
X Fretensis | Jeruzsálem | vadkan | i. e. 40, Augustus | 400 után | i. e. 25-ig Júdea; i. e. 25 – i. sz. 66 Syria; 73 – 400 után Jeruzsálem | „10. tengerszorosi légió”, lásd naulochusi csata |
X Gemina | Bécs, Ausztria | bika | i. e. 42 Lepidus | 400 után | i. e. 30 – i. sz. 63 Petavonium (Hispania); 63–68 Carnuntum (Pannonia); Petavonium 68–71; 71–103 Noviomagus Germania Inferior; 103 – kb. 400 Vindobona (Pannonia) | eredetileg Caesar 10. lovaslégiója (Legio X Equestris) |
XI Claudia | Szilisztra, Bulgária | Neptunusz | i. e. 42, Augustus | 400 után | 71-ig Dalmatia; 71–104 Vindonissa (Raetia); 104 – kb. 400 Durostorum (Moesia Inferior) | „Claudius 11. légiója” |
XII Fulminata | Malatya, Törökország | villám | i. e. 43 Lepidus | 400 után | i. sz 14-ig Aegyptus; 14–71 Raphana (Syria); 71 – kb. 400 Melitene (Cappadocia) | „villámos légió” |
Száma és neve | Fő tábora | Jelvény | Alapítás | Megszűnés | Állomáshelyei[2] | Megjegyzés |
---|---|---|---|---|---|---|
XIII Gemina | Gyulafehérvár, Románia | oroszlán | i. e. 57 Caesar | 400 után | 45–106 Poetovio (Pannonia) 106–270 Apulum (Dacia) 270–400 (Moesia Inferior) | „13. ikerlégió”. I. e. 49-ben Caesarral együtt kelt át a Rubiconon |
XIV Gemina | Petronell, Ausztria | kecskebak | i. e. 57 Caesar | 400. után | 9–43 Germania Superior; 43–70 Britannia; 70–92 Germania Superior; 106 – kb. 400 Carnuntum (Pannonia) | 60-ban legyőzte a Boudica vezette briton felkelőket |
XV Apollinaris | Saddagh, Törökország | Apollo | i. e. 41 Augustus | 400. u. | 14–62 Carnuntum (Pannonia); 62–73 Syria, 71–115 Carnuntum; 115 – kb. 400 Satala (Cappadocia) | „Apolló-tisztelő 15. légió”. Harcolt az első zsidó háborúban |
XV Primigenia | Xanten, Németország | Fortuna | 39 Caligula | 70 | 39–43 Moguntiacum (Germania Superior); 43–70 Castra Vetera* (Germania Inferior) | megsemmisült a batavi-felkelés során |
XVI Flavia Firma | Samsat, Törökország | oroszlán | 70 Vespasianus | 300 után | 70-117 Satala (Cappadocia); 117 – 300 után Samosata (Syria) | „Vespasianus szilárd 16. légiója”. A XVI Gallica utódja |
XVI Gallica | Mainz, Németország | oroszlán | i. e. 41 Augustus | 70 | i. sz. 43-ig Moguntiacum (Germania Superior); 43–70 Novaesium (Germania Inferior) | a batavus felkelés után árulás miatt feloszlatták |
XVII | Xanten, Németország | i. e. 41, Augustus | i. sz. 9 | i. e. 15-ig Aquitania?; i. e. 15 – i. sz. 9D Castra Vetera (Germania Inferior) | megsemmisült a Teutoburgi erdőben. Sasát elvesztette, nem szervezték újjá | |
XVIII | Xanten, Németország | i. e. 41, Augustus | i. sz. 9 | i. e. 15-ig Aquitania?; i. e. 15 – i. sz. 9D Castra Vetera (Germania Inferior) | megsemmisült a Teutoburgi erdőben. Sasát elvesztette, nem szervezték újjá | |
XIX | Xanten, Németország | i. e. 41, Augustus | i. sz. 9 | i. e. 15 – i. sz. 9 (Germania Inferior) | megsemmisült a Teutoburgi erdőben. Sasát elvesztette, nem szervezték újjá | |
XX Valeria Victrix | Chester, Anglia | vadkan | i. e. 31, Augustus | 250 után | i. sz. 9-ig Dalmatia; 9–43 Oppidum Ubiorum (Germania Inferior); 43–55 Camulodunum* (Britannia); 55–66 Burrium (Britannia); 66–75 Viroconium (Britannia); 75–250+ Deva (Britannia) | „Valerius 20. győztes légiója” |
XXI Rapax | Windisch, Svájc | kecskebak | i. e. 31, Augustus | 92 | 9–43 Germania Inferior; 43–70 Vindonissa (Raetia); 70–89 Germania Inferior; 89–92 Pannonia | „21. ragadozó légió”. A roxolánok megsemmisítették |
XXII Deiotariana | Alexandria, Egyiptom | i. e. 48 | 132? 161? | i. e. 8-ig Gallia; i. e. 8 – 123 után Alexandria (Aegyptus) | „Deiotarus (galatiai király) 22. légiója”. Zsidó felkelők vagy pártusok semmisítették meg | |
XXII Primigenia | Mainz, Németország | Hercules | 39, Caligula | 300 után | 39 – kb. 300 Moguntiacum (Germania Superior) | Caligula germán hadjáratához állították fel |
XXX Ulpia Victrix | Xanten, Németország | Jupiter | 105, Traianus | 400 után | 105–122 Dacia; 122 – kb.400 Castra Vetera (Germania Inferior) | „Traianus győztes 30. légiója” |
- Száma és neve
A légiók számozása némileg zavaros, mert ugyanaz a szám több egységhez is tartozhatott. Augustus az általa alapított légiókat I-től számozta, de az elődeitől örökölt számokat nem mindig változtatta meg. Sok – de nem mindegyik – császár szintén I-el kezdve adott számot az általa létrehozott légióknak. Vespasianus viszont megtartotta a régi számokat még abban az esetben amikor a régi egységet feloszlatta és katonáiból újat hozott létre. Traianus a XXX-as számot adta az általa alapított első légiónak (mert akkor 29 másik létezett), de a másodiknak már a II-t. A teutoburgi erdőben megsemmisített XVII., XVIII. és XIX. légiók számát a későbbiekben soha nem használták újra. Ezeknek a neve sem maradt fenn, vagyis feltehetően szándékosan felejtették el őket. A kaotikus számozás miatt a légiókat számuk és nevük alapján azonosították.
A név is változhatott, ha kitüntették magukat, a császár új nevet adhatott nekik: pl a XII Fulminata viselte a paterna (atyai), victrix (győzedelmes), antiqua (ősi), certa constans (bizonyosan megbízható) and Galliena (Gallienusé ') elnevezéseket is. A Pia fidelis (lojális és hűséges), fidelis constans és hasonló, megbízhatóságot sugalló melléknevet több légiónak is adományoztak, volt amelyiknek többször is. A fenti táblázatban a legtöbbet használt, legismertebb elnevezés van feltüntetve.
A földrajzi hivatkozás két dologra utalhatott: (a) a légió származási helyére, pl. Italica = Itáliából
(b) az az ország, ahol a légió kitüntette magát, pl.Parthica = győzött a pártusok ellen
Egyes légiók megkapták az alapító császár nemzetségnevét (Augusta, Flavia), de különleges kegyként is kaphatták az uralkodótól.
- Fő tábora
Az a tábor (castrum), ahol az egység a legtöbb időt töltötte, sok esetben más légióval közösen.
- Jelvény
A légióknak sok esetben egynél több jelvényük volt egyszerre, vagy idővel változhatott. Caesar légiói többnyire a bikát választották jelvényül, Augustuséi a kecskebakot
Késő császárkori légiók
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a9/Scutum_Iovianorum_seniorum.svg/220px-Scutum_Iovianorum_seniorum.svg.png)
Diocletianus átszervezte a római hadsereget. Mivel a birodalmat északi és keleti határain folyamatosan veszély fenyegette a germán törzsek és a perzsák részéről, létrehozta a gyengébb kiképzésű és felszerelésű határvédő limitanei alakulatokat, amelyek a limest védték a kisebb betörések ellen. A többi, elit légió mobilis maradt, őket ott vetették be, ahol szükség volt rájuk. Utóbbiakat további csoportokra osztották:
- Scholae: a császár személyes testőrséget, akikkel I. Constantinus váltotta fel a praetoriánus gárdát
- Palatinae: „palotacsapatok”, elit egységek, amiket szintén I. Constantinus hozott létre; ide osztotta be a korábbi testőrséget
- Comitatenses: a standard, bárhol bevethető egységek; volt amelyet újonnan hoztak létre, mások a korábbi légióktól származtak
- Pseudocomitatenses: olyan limitanei egységek, amelyeket a mobil légiókhoz osztottak be és akár hosszú ideig ott maradtak. A kora császárkori légiók egy részét is ebbe a kategóriába sorolták.
Ezekbe az egységekbe 300–2000 katona tartozott és sok esetben megtartották a korábbi számozási rendszert. A korszak légióinak fő adatforrása a 4. századi Notitia Dignitatum, amely felsorolja a Nyugat- és Keletrómai Birodalom katonai és polgári hivatalait.
- Legio I
- I Armeniaca
- I Flavia Constantia („Flavius megbízható légiója”): comitatensis alakulat, parancsnoka a Magister militum per Orientis
- I Flavia Gallicana Constantia („Flavius megbízható galliai légiója”): pseudocomitatensis egység, parancsnoka a Magister Peditum per Gallias
- I Flavia Martis („Flavius Mars-tisztelő légiója”): pseudocomitatensis
- I Flavia Pacis („Flavius békelégiója”): comitatensis egység, parancsnoka a Magister Peditum
- I Flavia Theodosiana: comitatensis
- I Illyricorum („Illíriai”): Palmyrában állomásozott
- I Iovia („Jupiter-tisztelő”): Diocletianus alapította, Scythia Minorban állomásozott
- I Isaura Sagittaria („isaurai íjász légió”): pseudocomitatensis, parancsnoka a Magister militum per Orientis
- I Iulia Alpina: pseudocomitatensis, parancsnoka az itáliai Magister Peditum
- I Martia, feltehetően a mai Kaiseraugst mellett állomásozott
- I Maximiana Thaebanorum („Maximianus thébai légiója”): comitatensis, az egyiptomi Théba mellett, feltehetően részt vettek a hadrianopolisi csatában
- I Noricorum („Noricumi”): Noricumban állomásozott
- I Pontica
- Legio II
- II Armeniaca
- II Britannica: comitatensis, parancsnoka a Magister Peditum
- II Flavia Constantia: comitatensis, parancsnoka a Magister Peditum
- II Flavia Virtutis: comitatensis, parancsnoka a Magister Peditum
- II Herculia („Hercules-tisztelő”): Diocletianus alapította, Scythia Minorban állomásozott
- II Isaura
- II Iulia Alpina: pseudocomitatensis, parancsnoka a Magister Peditum
- II Felix Valentis Thebaeorum: comitatensis
- Legio III
- III Diocletiana
- III Flavia Salutis: comitatensis, parancsnoka a Magister Peditum
- III Herculea: comitatensis, parancsnoka a Comes Illyricum
- III Isaura
- III Iulia Alpina: comitatensis, parancsnoka az itáliai Magister Peditum
- Legio IV
- IV Italica
- IV Martia
- IV Parthica
- Legio V
- V Iovia
- V Parthica
- Legio VI
- VI Gemella
- VI Gallicana
- VI Herculia
- VI Hispana
- VI Parthica
- Legio XII
- XII Victrix
Jegyzetek
- ↑ Boyne, William. A manual of Roman coins, 13. o. (1968)
- ↑ a b c http://www.legionaryfortresses.info/index.htm
Források
- Oxford Classical Dictionary
- Keppie, Lawrence. The Making of the Roman Army, 1984 pp. 205–215
- Stephen Dando-Collins "Legions Of Rome"
- Legio X - Legio X Gemina (Equites) - "Viri Clarissimi"
- Livius.org: List of Roman legions Archiválva 2009. január 26-i dátummal a Wayback Machine-ben
- A catalogue of Roman legions
- Legio V Living History Group in Tennessee
- Roman legions from Dacia (KML file) Archiválva 2012. január 20-i dátummal a Wayback Machine-ben
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a List of Roman legions című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Történelemportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap