Szalagos keresztcsőrű
![]() | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||
Nem fenyegetett![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||||||||||||||||||
Magyarországon védett Természetvédelmi érték: 25 000 Ft | ||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||
Loxia leucoptera (Gmelin, 1789) | ||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||
Fehérszárnyú keresztcsőrű | ||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Szalagos keresztcsőrű témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szalagos keresztcsőrű témájú médiaállományokat és Szalagos keresztcsőrű témájú kategóriát. |
A szalagos keresztcsőrű vagy fehérszárnyú keresztcsőrű (Loxia leucoptera) a madarak osztályának verébalakúak (Passeriformes) rendjébe és a pintyfélék (Fringillidae) családjába tartozó faj.
Előfordulása
Európa, Ázsia és Észak-Amerika északi területein honos. cirbolya- és vörösfenyvesek lakója. Állandó, de télen kóborol
Megjelenése
Hossza 15 centiméter, szárnyfesztávolsága 26–29 centiméter, testtömege pedig 25–34 gramm. A hím tollazata téglavörös, háta és szárnyai feketék, két fehér szárnyfolttal. A tojó barnássárga. Nevét jellegzetesen keresztbe álló csőréről kapta, ami az étkezésében játszik szerepet.
![]() | ![]() |
Életmódja
A fákon keresgéli vörösfenyő, lucfenyő magvaiból és a berkenye-, vagy nyírfa terméseiből álló táplálékát. Specializálódott csőrével szétfeszíti a tobozokat és nyelvével kiszemezgeti a magokat. Télen csapatba verődik.
Szaporodása
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Loxia_leucoptera_leucoptera_MHNT.ZOO.2010.11.220_St_Laurent_Canada.jpg/220px-Loxia_leucoptera_leucoptera_MHNT.ZOO.2010.11.220_St_Laurent_Canada.jpg)
Csésze alakú fészkét fára építi, gallyakból és fűszálakból. Fészekalja 3-5 tojásból áll, melyen 14-15 napig kotlik. A szülők a fiókákat addig táplálják, míg a csőrük nem erősödik meg annyira, hogy a toboz pikkelyeit önállóan is szét tudják nyitni.
Kárpát-medencei előfordulása
Magyarországon ritka kóborló
Védettség
A Természetvédelmi Világszövetség értékelése szerint jó kilátásokkal rendelkezik. Az európai állomány stabilnak mondható, Magyarországon védettséget élvez, természetvédelmi értéke 25 000 forint.
Források
- A faj szerepel a Természetvédelmi Világszövetség Vörös Listáján. IUCN. (Hozzáférés: 2010. február 15.)
- Az MME Monitoring Központ adatlapja
További információk
- Képek az interneten a fajról
- Ibc.lynxeds.com – videók a fajról
- Xeno-canto.org – a faj hangja
- Ritka madarak hazai előfordulásai
Madárportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap