Szimulált valóság
![]() | Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c0/A-Experimental-design-b-first-person-view-and-c-automatic-performance-metrics-generated-by-the-Voxel-Man-TempoSurg-simul.jpg/250px-A-Experimental-design-b-first-person-view-and-c-automatic-performance-metrics-generated-by-the-Voxel-Man-TempoSurg-simul.jpg)
A szimulált valóság hipotézise szerint elképzelhető, hogy a minket körülvevő valóság csupán illúzió. Elképzelhető, hogy mindannyian egy olyan – számítógépes vagy egyéb technikával megvalósított – szimulált világban élünk, ami teljesen megkülönböztethetetlen az „igazi” valóságtól, így ennek tényéről nem szerezhetünk tudomást.
A fogalom nem összetévesztendő a napjainkban használt virtuális valóság fogalmával, amely csak a valóság egy részét utánozza valamilyen szinten, és ennek tudatában is vagyunk. Ezzel szemben a szimulált valóságot nem, vagy csak nagyon nehezen tudjuk megkülönböztetni az „igazi” valóságtól.
Szimulált valóság a kultúrában
Több filmben is szerepelt olyan szimulált valóság, ahol a szereplők egy része rádöbbent, hogy az élete pusztán egy szimuláció.
Legismertebb filmek:
- Mátrix
- Vanília égbolt
- 13. emelet
További információk
- Megoldást jelenthet-e a szimulált valóság az emberiség összes problémájára?
Informatikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap