é. sz. 45° 09′ 04″, k. h. 19° 42′ 40″45.1511, 19.711145.151100°N 19.711100°EKoordináták: é. sz. 45° 09′ 04″, k. h. 19° 42′ 40″45.1511, 19.711145.151100°N 19.711100°E
A Wikimédia Commons tartalmaz Tarcal-hegység témájú médiaállományokat.
A Tarcal-hegység (szerbül: Фрушка Гора / Fruška Gora, horvátul:Fruška Gora, latinul: Mons Almus vagy Alma Mons, németül: Frankenwald) középhegység a Szerémség északi részén, Szerbia és kis részben Horvátország területén. Szerbiai része a Vajdaságban található, horvátországi része Vukovár-Szerém megyében. A keskeny hegylánc szigethegységként emelkedik ki az Alföldből; északon és délen folyók – a Duna és a Száva – keretezik.[1] A kelet–nyugati irányban húzódó hegység téríti el az addig dél felé folyó Dunát kelet felé.[2]
A hegység 300 méter feletti részeit sűrű lombhullató erdők borítják, míg völgyeiben legelők, szántóföldek, szőlők és gyümölcsösök húzódnak. Állatvilága fajokban gazdag.1960 óta jelentős része Szerbia egyik és a Vajdaság egyetlen nemzeti parkjához, a Fruška Gora Nemzeti Parkhoz(wd) tartozik.
A hegység természeti környezete, táji értékei miatt pihenésre, kikapcsolódásra alkalmas. 16 ortodoxkolostora építészeti értékeiről, kincs- és könyvtárairól, freskóiról nevezetes. A túrázásra számos, különböző nehézségű túraútvonal nyújt lehetőségeket a hegység erdeiben és rétjein.
Elnevezése
Régi magyar neve Almus-hegy,[3] de ismert Köles-hegy, Tarcal-hegység, Árpataró vagy Árpatarlói-hegység néven is. A 19–20. század fordulóján a magyar szakirodalom Péterváradi-hegység néven is említi.[2][4][5] Néha a „Vajdaság ékszerének” nevezik gyönyörű tájai miatt.
Czuczor Gergely és Fogarasi János a ma Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyei Tarcal település nevének eredetét Turzol, kun fejedelemig, illetve a mongol turcsighol (kémlelő stb.) kifejezésre vezeti vissza. A Névtelen Jegyző megszólítás e helyen is Anonymusra vonatkozik.
„A Névtelen Jegyző szerént Tarczal városa vagyis az ezt északról fedező hegy Turzol kún vezértől vette nevezetét, kit Árpád a föld kikémlése végett küldött, és a föntebbi hegyre legelső lovagolt fel. Turcsighol a mongolban csakugyan azt teszi: kémlés végett küldött követ (un envoyé pour faire une reconnaisance); a torokhangok a szók közepén a mongolban, különösen a kalmuk s más szójárásban számtalanszor kiesnek; így khagán máskép: khán; baghatur, a mandsuban batoru, magyarul: bátor; daghari (seb a lovak, öszvérek stb. hátán), a mandsuban darin, magyarul: túr; tehát Turcsighol is máskép: Turczol (a cz rendszerént csak i előtt cs) tökéletesen egyezik a Névtelen Jegyző Turzol szavával, sőt még jelentésében az egyén feladatával vagy foglalkodásával is.”[6]
Szerb elnevezése, a Fruška Gora Nagyolaszi (Manđelos) település latin nevéből, a Franca villából ered,[4] és a frankokra utalva Frank-hegységet jelent.[4][7]
Geológia
Geológiai felépítése viszonylag összetett. Legrégibb részeit szerpentinit(wd) alkotja, de más paleozoikumi kőzetek is megtalálhatók; a hegyvonulat tengelyét például kristályos palák (fillit és csillámpala) alkotják, melyek a hegység központi részein jelennek meg a felszínen is. A mezozoikumi képződmények kevésbé meghatározóak: triászkonglomerátum, homokkő, agyag és legnagyobbrészt sekélytengeri mészkő rétegei, jura flis, valamint vastag, világosan rétegzett kréta üledékek (konglomerátum, homokkő, agyagpala, mészkő, palás márga) a keleti és északkeleti részeken. Az oligocén rétegekből barnakőszenet fejtenek Rednek környékén. A lösz 400 méteres magasság alatt jelenik meg, mint viszonylag vékony felszíni réteg, mely a Duna és a Szávaalluviális síkságaiig húzódik. Az északi oldalon a Duna által lerakott folyami üledékrétegek is találhatók – kavics, homok –, melyek egyes helyeken Újvidék vízellátásában is szerepet játszanak.[8][9][10]
A hegység egyedi és gazdag fosszilis flóra- és faunamaradványokkal bír,[1] melyek hozzájárultak a hegység geológiai múltjának rekonstruálásához az elmúlt 200 millió évre visszamenőleg. A Tarcal-hegység hosszú ideig szigetként emelkedett ki a Pannon-tengerből, amiről tengeri kagylók, csigák, tengerisünök, korallok fosszíliái tanúskodnak.[9]
Domborzat
A Tarcal-hegység az északi szélesség 45° 0' és 45° 15', valamint a keleti hosszúság 18° 37' és 20° 01' között helyezkedik el.[8] Fő gerince, melyből néhány mellékgerinc ágazik le, nyugat–keleti irányban húzódik,[1] a Duna és a Száva folyásával párhuzamosan;[8] hossza ebben az irányban mintegy 80 km, ellenben déltől észak felé csupán 15 km kiterjedésű. Legmagasabb csúcsa az 539 m-es Vörös-bérc(Crveni Čot), azonban mérsékelt magassága ellenére is masszív képet mutat, mivel[2][8] szigethegységként emelkedik ki az Alföld 90 méteres síksági térszínéből.[1][2] További nevezetesebb hegycsúcsai a Veliki Gradac(wd) (471 m) és a Stražilovo(wd).
A hegység vízhálózata sűrű és viszonylag egyenletes eloszlású. A felszíni vizeket források, patakok, lápok és mesterséges tavak alkotják:[11] Összesen 187, többnyire alacsony vízhozamú forrás és 44 rövid patak található itt.[2] Míg a hegység központi részén a viszonylag sok csapadék és az állandó források nagyobb száma több patakot táplál, az alacsonyabb nyugati és különösen a keleti részek az eltérő magassági és csapadékviszonyok, valamint geológiai összetétel miatt vízben szegényebbek. Az északi oldal patakjai hosszabbak, mivel egészen a Duna szintjéig ereszkednek, míg a déli oldalon hamarabb elérik a síkság szintjét. A patakok vízhozama kora tavasszal és késő ősszel a legnagyobb, míg legtöbbjük nyár közepétől ősz közepéig kiszárad. Vízhozamuk tél végén is alacsony, de ekkor nem száradnak ki. Ezek a változások nem esnek egybe a csapadékmennyiség éves eloszlásával.[11]
Két mesterséges tó, a Ledincei-tó és a Besenyői-tó(wd) felhagyott külszíni fejtésű bányák vízzel való feltöltődésével jött létre. További 14 tavat hoztak létre patakok felduzzasztásával öntözési, árvízvédelmi, valamint turisztikai és horgászati céllal. Ezek két kivétellel a hegység déli oldalán találhatók.
Éghajlat
A térség a kontinentális éghajlati öv határán fekszik. Az éves középhőmérséklet 11,2 °C, a januári -0,6 °C, a júliusi 21,4 °C. A hegység kis magassága ellenére megfigyelhető, hogy a magasság növekedésével hűvösebbé és nedvesebbé válik a klíma, így a gerincen hidegebb telek és hűvösebb nyarak jellemzők. Az Ürögi-hágón(wd) például csak 10,2 °C az éves középhőmérséklet.
A Tarcal-hegység a Vajdaság legcsapadékosabb területe. Az éves csapadékeloszlás szerint a május és június a legcsapadékosabb hónapok (egy másik maximum decemberben figyelhető meg), míg szeptember és október a legszárazabbak. A hegylábnál mintegy 200 mm-rel kevesebb csapadék hullik, mint a csúcsokon (Karlóca 586 mm, Ürögi-hágó 782 mm). A jellemző szélirány a nyugati és délnyugati.[11]
Élővilág
Növényvilág
A hegység 300 méter feletti részeit sűrű lombhullató erdők borítják, míg völgyeiben legelők, szántóföldek, szőlők és gyümölcsösök húzódnak.[1] Mintegy 1500 növényfaj található meg a Fruška Gora Nemzeti Park(wd) területén, ami Szerbia nagyobb és magasabb hegységeire jellemző mennyiség. Ennek 90%-át a zárvatermők teszik ki; közülük 36 kétszikű és 27 egyszikű faj védett. A harasztok 15 nemzetsége van jelen, melyek közül 6 ritkaságnak számít az országban.
Őszi erdő a Tarcal-hegységben
A nemzeti park területének 90%-át erdők borítják. A domináns erdőtársulások a mérsékelt övi vegyes erdők, köztük a gyertyános–tölgyesek (kocsánytalan tölgy és közönséges gyertyán), bükkösök (bükk) és melegkedvelő cseres–tölgyesek (csertölgy, molyhos tölgy, magyar tölgy). Az éghajlat által meghatározott erdőtársulás az illír gyertyános-tölgyes (Aculeato-Querco Carpinetum serbicum Jov.), melyre mediterrán flóraelemek – tüskés csodabogyó, lónyelvű csodabogyó – jelenléte jellemző. Speciális életközössége a csenkeszes kocsánytalan tölgyes. Az ezüst hárs viszonylag nagy arányú jelenléte a Pannon-síkság közelségének köszönhető.
A füves területeket lényegesen kevésbé vizsgálták. Vannak sztyeppi társulások, különösen a keleti részen; ritka és endemikus fajaik közé tartoznak a kardlevelű peremizs, a csinos árvalányhaj, a sárga len, a csillagőszirózsa és a nagyezerjófű, de egyetlen élőhelyen olyan reliktum fajok is, mint a tátorján, a pusztai meténg, a tavaszi hérics, a leánykökörcsin, az apró nőszirom, vagy a Veronica spuria. Ezen kívül találhatók rétek, legelők és patakvölgyi vizenyős területek is.[12]
Állatvilág
Szarvasok a Tarcal-hegységben
A Tarcal-hegység állatvilága fajokban gazdag, de egyes emlősök és madarak állománya jelentősen visszaesett. Az őz és vaddisznó még viszonylag nagy számban előfordul, míg az európai dámvadat és a muflont rezervátumokban tenyésztik vadászati céllal.[13] A háborúk miatt kipusztult szarvasállomány visszatelepítését 2009-ben kezdték meg 36, Magyarországról behozott állattal,[2] míg a muflonok egyedszáma 2018-ban 30, Szlovákiából érkezett muflonnal bővült 70-re.[14] A ritka emlősfajok közé tartozik a vadmacska, a borz, a nyuszt, a menyét, a nagy pele és a mogyorós pele, valamint a denevérek számos faja, illetve a sztyeppei jellegű területeken (például Jazak környékén, ahol legnagyobb állománya él) a közönséges ürge. Az elmúlt években jelent meg a sakál.
A Tarcal-hegység növényvilágát a 18. század közepe óta kutatják. Először 1948-ban helyezték védelem alá; 1960 óta jelentős része (25 525 hektár) Szerbia egyik és Vajdaság egyetlen nemzeti parkjához, a Fruška Gora Nemzeti Parkhoz(wd) tartozik.[1]
A területet a rómaiak előtt kelták lakták.[7] A római korban, 31-től Pannonia (illetve annak felosztása után Pannonia Inferior, illetve Pannonia Secunda) része volt. A Duna mentén húzódott a limes, melynek mentén több település létezett, mint Cuccium(wd) a mai Újlak területén, Malata vagy BononiaBánmonostor területén, illetve CusumPéterváradon.[16] A népvándorláskorbanhunok, gepidák, avarok váltották egymást, illetve ekkor telepedtek meg a szlávok is.[7]
A második világháború alatt a Tarcal-hegység soha nem került teljesen német ellenőrzés alá, mivel a partizánok tevékenységének egyik színhelye volt;[16] ennek emlékét viseli a Partizánok útja(wd) és a szerémi partizánok Ürögi-hágón(wd)1951-ben felállított, Sreten Stojanović(wd) tervezte emlékműve.[2][16]Jugoszlávia NATO-bombázása is okozott károkat 1999. április 21-én és május 30-án, az ürögi hágón álló tévétorony mellett több kolostorban is.[2][17]2000-ben a hegyen gyilkolták meg Slobodan Milošević utasítására Ivan Stambolićot.
A nemzeti park erdészeti tevékenységet végez, valamint kezeli a hegység nagy részére kiterjedő vadászterületet és a vorovói vadászati rezervátumot.[21] Asztalosműhelye külső megrendelésre is készít kültéri fabútorokat, játszótéri elemeket stb.[22]
Turistajelzések
Turizmus
A hegység természeti környezete, táji értékei miatt pihenésre, kikapcsolódásra alkalmas. 16 ortodoxkolostora építészeti értékeiről, kincs- és könyvtárairól, freskóiról nevezetes, ezeken kívül számos régészeti lelőhelyet is rejt.[1] A Fruška Gora Nemzeti Park(wd) látogatóközpontja az Ürögi-hágón(wd) található; a terület természeti és kulturális értékeinek bemutatása mellett ajándékbolttal is rendelkezik.[23]
„
Másnaptól kezdve csodálatos vidéket barangoltunk be vadászva, megfigyelve. Azok a kéklő hegyek, amelyek előtt és amelyeken tegnap az éjjeli zivatar alatt fényes, aranyos napsugár ragyogott, azok a Fruska Gora magaslatai, amely az erdő borította középhegységek egyik legfenségesebbike.
A túrázásra számos, különböző nehézségű túraútvonal nyújt lehetőséget a hegység erdeiben és rétjein.[24] A hegység gerincén fehér körben piros szív alakú turistajelzés vezet végig.[2] A turistaegyesületek által felfestett jelzéseken felül a nemzeti park is kijelölt és információs táblákkal látott el több kiránduló útvonalat. 30 éve minden év májusában megrendezik a Fruška Gora maratont(wd), melyen több ezer teljesítménytúrázó, terepfutó és kerékpáros vesz részt.[24] Számos helyen pihenő- és kilátóhelyeket alakítottak ki, például az Ürögi-hágón, Letenkán és a Partizánok útja(wd) mentén. Az Ürögi-hágótól látható fél Bácska, az Avala és a Cer hegység.[25] A kerékpározás az International Mountain Bicycling Association(wd) szabályai szerint lehetséges.[26]
Óhopovo kolostor(wd)
A hegységben elszórt egykori 35 szerb ortodox kolostor közül ma 16 látható (Krušedol(wd), Petkovica(wd), Dombó(wd), Nagyremete(wd), Divša(wd), Újhopovo(wd), Óhopovo(wd), Jazak(wd), Kisremete(wd), Görgeteg, Belcsény(wd), Šišatovac(wd), Privina Glava(wd), Kuveždin(wd), Rednek-Ravanica(wd), Bešenovo(wd)), melyek egy 30 x 10 km-es sávban helyezkednek el.[17] Az Újhopovo kolostorban nevelkedett Dositej Obradović. Itt találhatók Rednek vára(wd) romjai is.[7] A Stražilovon(wd) sokan keresik fel Branko Radičević szerb költő sírját.
A Tarcal-hegységben több szálláshely (például az Ürögi-hágónál található Norcev szálloda[27] és a Letenka(wd) gyermeküdülő), valamint étterem is található.[28]
↑ abcdefgHome (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 20.)
↑ abcdefghijklBarna Béla: A Délvidék hegye: a Fruska Gora (magyar nyelven). Csámborgó, 2016. (Hozzáférés: 2019. április 27.)
↑ abcKocsis K.: A Fruska Gora Nemzeti park (magyar nyelven) (pdf). Kirándulásvezető pp. 24–25. Magyarhoni Földtani Társulat, 2004. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑„É-i része egész hosszában az Árpataró (lat. Mons Almus; 2006: Fruška Gora) hegyvonulat, melynek É-i oldalán Bánmonostora, Újlak, Kamanc és Karom vidékén termesztették a kk. Mo. leghíresebb borát: a szerémit. - Az Árpádok korában a Szerémségben volt a m. védelmi vonal a bizánciakkal szemben.” Magyar katolikus lexikon XIII. (Szentl–Titán). Főszerk. Diós István; szerk. Viczián János. Budapest: Szent István Társulat. 2008.
↑ abcdeDimitrije Bukvić: Pod krilima orla krstaša (szerb nyelven). Politika (wd), 2017. július 23. (Hozzáférés: 2019. április 27.)
↑ abcdGeography & Geology (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. május 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑ abГеографија и геологија (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. szeptember 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑ abcVitális György (1988. 12). „A Fruska Gora földtani vázlata”. Mérnökgeológiai Szemle (37), 101–106. o. ISSN 0139-0341. (Hozzáférés: 2019. április 27.)
↑ abcХидрологија и клима (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑Plants (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2017. július 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑ abAnimals (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2017. július 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑Slavica Stuparušić. „Sve vise muflona na Fruškoj Gori”, Politika (wd), 2024. augusztus 24., 8. oldal (szerb nyelvű)
↑Fungi (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2017. július 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑ abcdeHistory (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 27.)
↑ abMonasteries (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 27.)
↑ abSzerémség (magyar nyelven). borneked.hu. (Hozzáférés: 2019. április 18.)
↑ abMajdán János (2016). „A szerémségi borvidék”. Rubicon OnlinePlusz (8). (Hozzáférés: 2019. április 20.)
↑Gonda György: Maradt valami az egykori történelmi magyar borvidékekből? (magyar nyelven). Borászportál.hu, 2016. február 15. (Hozzáférés: 2019. április 20.)
↑Hunting (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2017. július 9-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 27.)
↑Landscaping (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2017. július 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 27.)
↑Information center (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑ abHiking (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑Picnic areas (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑Biking (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑Other objects (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2019. április 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
↑Restaurants (angol nyelven). Fruška Gora Nemzeti Park(wd), 2009. [2018. október 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2019. április 23.)
Források
↑Czuczor és Fogarasi 1874:Czuczor Gergely és Fogarasi János. Tarczal szócikk, A magyar nyelv szótára, Hatodik kötet (magyar nyelven) (1874)
További információk
Koch Antal: A Fruskagóra geologiája. Budapest, Magyar Tudományos Akadémia, 1895, 90 p. (Második akadémiai székfoglalója)
A Délvidék hegye: a Fruska Gora – Nyírséghír.hu, 2012. október 3.
Fruška Gora Nemzeti Park (szerb, angol)
Tarcal-hegység – A déli végek ékszere, Hazajáró Honismereti és Turista Egylet (magyar)
Sablon:A Kárpát–Pannon-térség természeti tájbeosztása
(1) Ugocsai-sík · (2) Szamosköz a) Szinér-váralji-kapu b) Sárközi-sík c) Túrhát d) Erdőhát · (3) Krasznaköz a) Erdődi-magassík b) Majtényi-sík c) Ecsedi-láp · (4) Beregi-Tiszahát a) Tarpai-hegy b) Mezőkaszonyi-hegyek c) Szernye-mocsár · (5) Ungi-sík a) Szobránci-sík b) Szenna-mocsár c) Nagykaposi-sík · (6) Zempléni-sík a) Tőketerebesi-sík b) Ondava–Tapoly-sík c) Pazdicsi-hát d) Laborc-sík · (7) Bodrogköz a) Felső-bodrogközi szigethegyek b) Ticemellék c) Karcsamellék d) Hosszúrét e) Bodrogzug · (8) Rétköz
(1) Keszthelyi-hegység a) Tátika-csoport b) Keszthelyi-fennsík · (2) Tapolcai-medence a) Badacsonyi-bazalthegyek · (3) Balaton-felvidék a) Balatoni-Riviéra b) Tihanyi-félsziget c) Káli-medence d) Vilonyai-hegyek e) Veszprémi-fennsík · (4) Déli-Bakony a) Kab-hegy b) Agár-tető c) Sümegi-hát d) Devecseri-Bakonyalja · (5) Devecseri-árok · (6) Északi-Bakony a) Öreg-Bakony b) Keleti-Bakony (Tési-fennsík) · (7) Pápai-Bakonyalja · (8) Súri-Bakonyalja · (9) Pannonhalmi-dombság
(1) Nyugati-Cserhát a) Naszály b) Nézsa–Csővári-dombság · (2) Galga-völgy · (3) Északi-Cserhát · (4) Keleti-Cserhát · (5) Cserhátalja a) Ecskendi-hát · (6) Karancsvidék a) Karancs b) Sátoros c) Karancsalja
(1) Bükk hegység a) Bükk-fennsík b) Északi-Bükk c) Délnyugati-Bükk d) Délkeleti-Bükk · (2) Bükkalja a) Tárkányi-medence b) Cserépfalvi-medence c) Kisgyőri-medence · (3) Bükkhát · (4) Upponyi-hegyhát · (5) Egercsehi-medence
(1) Balassagyarmati-medence a) Középső-Ipoly-völgy b) Nógrádi-öblözet c) Csábi-dombság d) Nógrádszentpéteri-dombság · (2) Losonci-medence a) Ipoly-teraszok b) Jelsőci-dombság c) Poltári-dombság
8.10. Sajó–Hernád-medence
(1) Gömöri-medence a) Gömöri-teraszok b) Osgyáni-dombság c) Baktai-dombság d) Vályi-dombság e) Licei-dombság · (2) Putnoki-dombság · (3) Borsodi-medence · (4) Szendrői-rögök · (5) Bódva–Rakaca-völgy · (6) Cserehát a) Nyugati-Cserehát b) Keleti-Cserehát · (7) Tornai-dombság · (8) Kanyapta-medence · (9) Kassai-hegyalja · (10) Alsó-Hernád-völgy · (11) Alsó-Tarca-dombság · (12) Abaúji-hegyalja a) Meződűlő
(1) Zarándi-hegység a) Aradhegyalja b) Hegyes c) Solymos · (2) Körösbányai-hegység · (3) Csetrás-hegység · (4) Zalatnai-hegység a) Almás–Balsai-medence b) Zalatnai-medence · (5) Detonáta-hegység · (6) Torockói-havasok a) Mogosi-medence b) Torockói-medence c) Székelykő d) Hesdát-hegycsoport
10.2. Bihar–Gyalui-hegyvidék
(1) Bihar-hegység a) Gajna-hegycsoport b) Alsó-havas c) Petroszi-havasok d) Csigla · (2) Kalota-havas a) Biharfüredi-medence b) Vlegyásza c) Székelyjói-hegycsoport d) Csucsa–Feketetói-medence · (3) Gyalui-havasok a) Gyalui-hegyek b) Öreg-havas · (4) Mócföldi-medence
(1) Zarándi-hegyalja a) Mokra-hegy b) Pankotai-hegy · (2) Zarándi-medencesor a) Honctői-medence b) Peleskefalvi-medence c) Nagyhalmágyi-medence d) Brádi-medence · (3) Béli-hegyalja · (4) Belényesi-medence · (5) Királyerdőalja · (6) Báródság a) Élesdi-hegyalja b) Király-hágó c) Révi-szoros · (7) Bihari-Hegyköz
10.5. Szilágysági-dombvidék
(1) Rézalja a) Papfalvi-medence b) Berettyószéplaki-medence c) Kémeri-medence d) Szilágynagyfalusi-medence · (2) Krasznamenti-dombság a) Érszőlősi-dombság b) Szilágysomlyói-medence d) Zilahi-medence · (3) Szilágysomlyói-Magura · (4) Tövishát a) Szilágykirvai-rög · (5) Szatmári-Bükkalja · (6) Szilágysági-Bükk · (7) Szilágysági-Bükkalja · (8) Nagybányai-medence · (9) Szamoscikói-rög · (10) Kővári-dombság a) Kővári-medence b) Kápolnoki-dombság · (11) Kővár-hegység
(1) Északi-Mezőség a) Széki-dombság b) Szászzsombori-dombság c) Szászlekencei-dombság · (2) Déli-Mezőség a) Marosludasi-dombság b) Komlódmenti-dombság c) Mezőmadarasi-dombság · (3) Maros-mező
11.4. Küküllők dombsága
(1) Nyárádmente · (2) Kis-Küküllő-menti-dombság a) Dicsőszentmártoni-dombság b) Magyarlapádi-dombság · (3) Kis-Küküllő völgye · (4) Küküllőközi-dombság a) Erzsébetvárosi-dombság b) Balázsfalvi-dombság · (5) Nagy-Küküllő völgye · (6) Hortobágy dombsága a) Héjjasfalvi-dombság b) Medgyesi-dombság c) Vurpódi-dombság d) Hortobágy völgye · (7) Oltmelléki-dombság a) Tyukosi-dombság b) Nádpataki-dombság c) Nagysinki-dombság d) Illenbáki-dombság e) Vesztényi-domb · (8) Székás-menti-dombság a) Viza völgye b) Omlási-dombság c) Csergedi-dombság d) Székásközi-dombság e) Apoldi-medence f) Szászorbai-hegyalja
11.5. Beszterce–Régeni-dombvidék
(1) Naszódi-dombság · (2) Besztercei-dombság · (3) Régeni-dombság a) Monorfalvi-dombság b) Régeni-Maros-völgy c) Idecsi-dombság d) Görgény völgye e) Marostelki-dombság
11.6. Szováta–Udvarhelyi-dombvidék
(1) Sóvidéki-dombság a) Bekecs-tető b) Szováta–Sóváradi-medence c) Parajd–Korondi-medence d) Siklódi-kő e) Firtos f) Gagy völgye · (2) Udvarhelyi-dombság a) Fehér-Nyikó mente b) Rez-tető c) Székelyudvarhelyi-medence · (3) Homoródi-dombság a) Homoród-medence b) Erkedi-dombság c) Szászbudai-medence
11.7. Dél-erdélyi-medencesor
(1) Szebeni-medence a) Szebeni-völgysík b) Szebeni-hegyalja c) Szelistyei-medence · (2) Fogarasföld
(1) Tordai-hegyalja a) Keresztesmező b) Aranyosszéki-dombság · (2) Alsófehéri-hegyalja a) Nagyenyedi-dombság b) Marosszentimrei-dombság c) Magyarigeni-medence
11.9. Hunyadi-medence
(1) Szászvárosi-kapu a) Kenyérmező b) Szászvárosi-dombság · (2) Vajdahunyad–Piski-medence a) Sztrigy völgye b) Cserna völgye c) Szilvási-dombság · (3) Hátszegi-medence
(1) Rika-hegység a) Homoródalmási-rög · (2) Apácai-erdő a) Rákosi-szoros b) Oltmelléki-bazalthegyek · (3) Feketehalmi-hegycsoport a) Kotla b) Almásmezei-fennsík
12.7. Székely-medencesor
(1) Bélbori-medence · (2) Borszéki-medence · (3) Gyergyói-medence · (4) Csíki-medencék a) Felcsík b) Középcsík c) Alcsík d) Fiság völgye
12.8. Brassó–Háromszéki-medence
(1) Felső-Háromszék a) Kézdiszék b) Orbaiszék · (2) Sepsiszéki-medence a) Szépmező b) Sepsibükszádi-medence c) Rétyi-nyír · (3) Barcasági-medence a) Lempes-hegy b) Hétfalusi-hegyalja c) Szohodoli-hegyalja d) Zernesti-öblözet e) Vledényi-öblözet f) Köpeci-völgymedence · (4) Erdővidéki-medence a) Bardocszék b) Miklósvárszék
(1) Alsó-Maros-áttörés a) Marosillyei-medence b) Dobrai-medence c) Marospetres–Zámi-medence d) Soborsin–Tótváradi-medence e) Marosborsa–Konopi-medence · (2) Lippai-erdő