Tellér Gyula
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Telléry Gyula. |
Tellér Gyula | |
Született | 1934. július 20. Budapest |
Elhunyt | 2023. május 25. (88 évesen)[1][2] |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása |
|
Tisztsége |
|
Iskolái | Apáczai Csere János Tanítóképző Főiskola (–1955) |
Kitüntetései |
|
Sírhelye | Óbudai temető |
| |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![]() | |
---|---|
![]() | Nem található szabad kép.(?) |
![]() ![]() | Tellér Gyula. Centenáriumi Emlékbizottság. |
Tellér Gyula (Budapest, 1934. július 20. – 2023. május 25.[3][4]) Széchenyi-díjas magyar szociológus, műfordító, országgyűlési képviselő.
Tanulmányai
1952-ben érettségizett az Óbudai Árpád Gimnáziumban, 1946-ban[5] a gimnáziumi bélyegkör tagja volt. Felvették az Apáczai Csere János Pedagógiai Főiskola magyar szakára, ahol 1955-ben szerzett diplomát.
Rendszerváltás előtti pályafutása
Diplomájának megszerzése után előbb Kesztölcön, majd Tokodaltárón volt tanár. 1959-ben visszatért Budapestre, a Lisznyai Utcai Általános Iskolában dolgozott 1966-ig, ekkor a Szövetkezeti Kutatóintézetbe került, ahol a gazdaságtörténeti és szociológiai kutatócsoport munkatársa, majd később vezetője lett. 1985-ben az intézet tudományos tanácsadójává nevezték ki. Ugyanebben az évben a Magyar Tudományos Akadémia szövetkezetelméleti albizottságának titkára is lett.
1988-ban a Szabad Kezdeményezések Hálózata, majd a Szabad Demokraták Szövetsége egyik alapítója volt.
Rendszerváltás utáni pályafutása
Az 1990-es országgyűlési választáson az SZDSZ országos listájáról szerzett mandátumot, a gazdasági bizottság tagja lett. 1991-ben a párt országos tanácsába is beválasztották. A ciklus alatt az SZDSZ-frakció munkaügyi, szövetkezeti és szakszervezeti szóvivője, ill. gazdasági kollégiumának titkára volt.
1994-ben nem indult az országgyűlési választáson és még ugyanebben az évben ki is lépett az SZDSZ-ből, valamint távozott a Szövetkezeti Kutatóintézetből.
1995-ben a Magyar Polgári Demokraták Társaságának egyik alapítója, illetve 1996-ban a Magyar Polgári Együttműködés Egyesület elnökségi tagja lett. 1996 és 1998 között az MTV Közalapítvány kuratóriumának Fidesz által delegált elnökségi tagja volt.
Az Orbán-kormány alatt a Miniszterelnöki Hivatal politikai elemző főosztályának vezetőjeként dolgozott. 1999-ben a XX. Század Intézet tudományos igazgatójává nevezték ki. 2000 és 2005 között a Pázmány Péter Katolikus Egyetem meghívott oktatója volt. 2005-ben az Országos Rádió és Televízió Testület szerződéses munkatársa lett. A 2006-os országgyűlési választáson a Fidesz–KDNP országos listájáról szerzett ismét mandátumot, a Fidesz-frakció tagjaként a kulturális és sajtóbizottság tagja lett. A 2010-es országgyűlési választáson nem indult. 2010-től haláláig Orbán Viktor miniszterelnök tanácsadója volt.[6][7]
Családja
Értelmiségi családból származik. Elvált, egy lánygyermek édesapja.
Irodalmi munkássága
Tellér munkái mellett műfordítóként is tevékenykedett, többek között Jean-Marie Gustave Le Clézio, Stéphane Mallarmé, Lorand Gaspar, Edgar Allan Poe és John Barth verseit, regényeit, ill. drámáit fordította. Munkásságáért 1980-ban Wessely László-díjban, 1985-ben József Attila-díjban, 2001-ben pedig a Magyar Alkotóművészek Országos Egyesületének műfordítói díjában részesült. 2015-ben Széchenyi-díjjal tüntették ki.
Díjai, elismerései
- Wessely László-díj (1980)
- József Attila-díj (1985)
- Széchenyi-díj (2015)
Művei
- Kisipari szövetkezetkoncepció és szövetkezetpolitika Magyarországon. 1945–1970; Szövetkezeti Kutató Intézet, Budapest, 1971 (Közlemények. Szövetkezeti Kutató Intézet)
- A magyar kisipari szövetkezetek története. 1945–1962; Szövetkezeti Kutató Intézet, Budapest, 1973 (Közlemények Szövetkezeti Kutató Intézet)
- Utak és tévutak az ipari szövetkezetek életében. Működés, fejlesztés, beruházás. Esettanulmányok; szerk. Tellér Gyula; Agroinform, Budapest, 1987 (Közlemények. Szövetkezeti Kutató Intézet)
- A helyzet; sajtóösszeállítás szerk. Tellér Gyula, összeáll. Baló György, szerk. Bognár Róbert; Múzsák, Budapest, 1988 (Mozgó világ)
- Tanka Endre–Tellér Gyula–Szabó Gábor: Gazdasági, társadalmi és politikai reformok és a magyar szövetkezet; MKT Baranya Megyei Szervezete, Pécs, 1990 (Ökonómia)
- Hatalomgyakorlás az MSZP–SZDSZ koalíció idején; Kairosz, Szentendre, 1999
- Cikkek, esszék, elemzések, 1-2.; Kairosz–Kölcsey Intézet, Budapest, 2006
- A kockadobó. Tellér Gyula műfordításai; vál., szerk. Kulin Ferenc; Kairosz, Budapest, 2009
Jegyzetek
- ↑ https://24.hu/belfold/2023/05/25/teller-gyula-meghalt-gyasz/
- ↑ https://444.hu/2023/05/25/meghalt-teller-gyula-orban-viktor-tanacsadoja
- ↑ https://24.hu/belfold/2023/05/25/teller-gyula-meghalt-gyasz/
- ↑ https://opac-nevter.pim.hu/record/-/record/display/manifestation/PIM72654/2013402d-faa3-4198-a30c-ad889fe46679/solr/0/24/0/1/authorOrder/ASC
- ↑ III. kerületi magy. kir. állami Árpád főgimnázium, Budapest, 1946 | Arcanum Digitális Tudománytár (magyar nyelven). adt.arcanum.com. (Hozzáférés: 2023. március 14.)
- ↑ http://magyarnarancs.hu/belpol/megalvadt-gondolatok-82385
- ↑ http://www.hrportal.hu/hr/orban-tanacsadoja-havi-600-ezerert-olvas-20130729.html
Források
- MTI Ki Kicsoda 2009, Magyar Távirati Iroda Zrt., Budapest, 2008, 1096. old., ISSN 1787-288X
- Tellér Gyula országgyűlési adatlapja, parlament.hu
Irodalomportál
Politikaportál