Tomor (település)
Tomor | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Borsod-Abaúj-Zemplén | ||
Járás | Edelényi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Szilvai Szabolcs (független)[1] | ||
Irányítószám | 3787 | ||
Körzethívószám | 48 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 210 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 18,93 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 12,89 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Tomor Pozíció Borsod-Abaúj-Zemplén vármegye térképén | |||
Tomor weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tomor témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Tomor község Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében, az Edelényi járásban.
Fekvése
Szikszótól északra, Edelénytől keletre fekszik, a Vadász-patak mellett.
A legközelebbi települések: észak felől Lak, délkelet felől Monaj, nyugat felől pedig Hegymeg, melyekkel az Edelénytől Monajig húzódó 2616-os út köti össze; továbbá kelet felől Kupa, amely felől földúton érhető el. Határos még északkelet felől Felsővadásszal, délnyugat felől pedig Hangáccsal is, de ezekkel nincs közvetlen közúti kapcsolata.
Története
A település már a kő- és bronzkorban is lakott terület. A község határában lévő Árpaszer nevű dűlőben ma is fellelhető a bronzkori temető néhány cserép darabja, melyek a föld művelése során kerültek a felszínre.
A község írásos emlékei a 13. századra nyúlnak vissza, amikor IV. Kun László király 1279-ben idáig is ott lakó Tomori családot vitézi és hadi tettei elismeréseként a várjobbágyságból nemesi rangra emelte, és Tomor falut neki adományozta. A község neve a régi írásokban Tomur, Tumor, Eles- és Alsó-Tomora néven szerepel. A család legkiemelkedőbb tagja és egyénisége Tomori Pál kalocsai érsek volt, aki az 1500-as évek elején kőfallal körülvett templomot építtetett. A templom az idők folyamán többször leégett, ma már csak egy része található meg eredetiként. Többszöri felújítás után 1936-ban a templomhoz kőből, téglából tornyot építettek. E torony egyediségével sajátos arculatot ad a templomnak és a községnek egyaránt.
Többnyire reformátusok lakták, de római- és görög- katolikus vallásúak is jelentős számban éltek a régi időkben. A településen egy tanerős, egy tantermes iskola működött.
Jelentősebb földbirtokosai voltak a Tomori, Rákóczi, Réghy, és Puky családok. Több kúria is volt a faluban. A Téglássy család kastélyából került kialakításra a napközi otthonos óvoda, amely öt település óvodai nevelését biztosítja.
A falu életében jelentős szerepet játszik a megyei I. osztályú bajnokságban szereplő futballcsapat.
Ezen a településen 1999-től működik a Lőpálya, mely a vármegyei vadászvizsgák színtere. 2003-ban került átadásra az Aranyfácán fogadó, amely a falusi turizmus szolgálatában áll.
2003 őszén avatták a település új templomát, melyet Tomori Pál, a település szülöttének emlékére építettek a település lakói. A templom melletti tér 2005-ben nyerte el végső formáját, ahová 2006 tavaszán felállították Tomori Pál bronz szobrát.[3]
A községben működik a Rom Som alapítvány, amely a helyi és a környékbeli cigány lakosság oktatásának és munkához jutását segíti. 2007 májusában adták át az alapítvány iskoláját. Az alapítvány a Login Initiative programmal együttműködve WiFi hálózattal látta el a községet, így internethez juttatta azokat a cigányokat, akik a Digitális Középiskola hallgatói.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Szilvai Attila (független)[4]
- 1994–1998: Szilvai Attila (független)[5]
- 1998–2002: Szilvai Attila (független)[6]
- 2002–2006: Szilvai Attila (független)[7]
- 2006–2010: Szilvai Attila (független)[8]
- 2010–2014: Szilvai Attila (független)[9]
- 2014–2019: Szilvai Attila (független)[10]
- 2019–2022: Szilvai Attila (független)[11]
- 2022–2024: Szilvai Szabolcs (független)[1]
- 2024– :
A településen 2022. július 24-én időközi polgármester-választást kellett tartani, mert a korábbi polgármester április 30-án lemondott polgármesteri tisztségéről.[12]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 225 | 234 | 234 | 222 | 212 | 210 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 97%-a magyar, 3%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[13]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 90,4%-a magyarnak, 15,7% cigánynak, 0,4% szlováknak mondta magát (9,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 15,3%, református 34,5%, görögkatolikus 17,9%, felekezeten kívüli 3,5% (26,2% nem válaszolt).[14]
2022-ben a lakosság 92%-a vallotta magát magyarnak, 25,9% cigánynak, 0,5% ruszinnak, 0,5% szlováknak, 0,5% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 11,3% volt római katolikus, 27,8% református, 31,6% görög katolikus, 1,9% egyéb keresztény, 5,2% felekezeten kívüli (22,2% nem válaszolt).[15]
Nevezetességei
- Református templom
- Római-katolikus templom
- Tomori Pál bronz szobra
- Rom Som Alapítványi Közösségi Ház
- Lőpálya
- Aranyfácán Vendégház
Jegyzetek
- ↑ a b Tomor települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2022. július 24. (Hozzáférés: 2022. július 25.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Forrás:"Ahol a csend még hallható…"
- ↑ Tomor települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Tomor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. február 11.)
- ↑ Tomor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 5.)
- ↑ Tomor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 5.)
- ↑ Tomor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 5.)
- ↑ Tomor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 12.)
- ↑ Tomor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. február 12.)
- ↑ Tomor települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 13.)
- ↑ Tomor Község Helyi Választási Bizottságának 2/2022. (V. 5.) határozata
- ↑ A nemzetiségi népesség száma településenként
- ↑ Tomor Helységnévtár
- ↑ Tomor Helységnévtár
Külső hivatkozások
- Sélley Andrea: Tomor, Lak és vonzáskörzetük megismerése, fejlesztése Archiválva 2020. november 13-i dátummal a Wayback Machine-ben
Földrajzportál
Magyarország-portál