Torgau
Torgau | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Tartomány | Szászország | ||
Kerület | Lipcse | ||
Járás | Torgau-Oschatz | ||
Polgármester | Andrea Staude (SPD) | ||
Irányítószám | 04860 | ||
Körzethívószám |
| ||
Rendszám | TO | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 19 802 fő (2022. dec. 31.)[1] | ||
Népsűrűség | 437 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 204 m | ||
Terület | 42,08 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Torgau Pozíció Szászország térképén | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Torgau-Oschatz térképén | |||
Torgau weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Torgau témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Torgau város Szászországban. Járási központ
Történelem
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/46/Torgau-1650-Merian.jpg/260px-Torgau-1650-Merian.jpg)
Az első írásos emlék a városról Torgove néven 973-ból való. 1267-ben már városként említik, ezután fontos kereskedelmi központtá vált, majd a 14. században fallal vették körül, melynek négy kapuja volt.
A 15. században jelentős fejlődésnek indult. Bölcs Frigyes és utódai idején nagy építkezések folytak Torgauban. Ebből az időből származik az itteni híres kastély is, amelyik eleinte a választófejedelmek egyik legkedveltebb rezidenciája volt.
1485-ben a Lipcsei Hercegség része. 1529-ben megjelenik a reformáció a városban. I. János Frigyes választófejedelem az elsők között fordul V. Károly ellen, és tér át a reformációra.
1760. november 3-án a város mellett vívják a hétéves háború utolsó csatáját.
1811-ben a Porosz Királyság része lett.
Az 1800-as években a kereskedelmi centrum mindinkább iparivá alakult át. Elsősorban kőedényüzeme, majd üveggyára, a 20. század vége felé pedig vasöntődéje és gépgyára is épült.
1945. április 25-én a város mellett találkoztak a szovjet és az amerikai csapatok.[2]
1948-ban a Német Demokratikus Köztársaság, majd 1990-től a Német Szövetségi Köztársaság része.
A Pallas lexikonban olvasható
Torgau az azonos nevű járás székhelye Merseburg porosz kerületben, az Elba bal partján, vasút mellett, (1890) 10,860 lak., szesz- és téglagyártással, evangelikus templommal, amelyben Cranach képei láthatók, Hartenfels nevü nagy kaszárnyával, amelyet János Frigyes szász választó építtetett és a XVII. sz.-ig a szász választók lakóhelyükül választották; régies városházzal, amelyben 1873. alapított szász régiségtár van elhelyezve. 1526. Állhatatos János szász választó és hesseni Fülöp itt kötötték meg a T.-i szövetséget. 1760. november 3-án II. Frigyes porosz király legyőzte Daun osztrák hadait. Napoleon parancsára 1810. erős várrá alakították, amelyet 1891. részben leromboltak. T. 1815. jutott a poroszok hatalmába.
Nevezetességek
- Kastély
Galéria
Városrészek
- Graditz
- Melpitz
- Werdau
- Repitz.
Lakosság
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Katharina_von_Bora_Epitaph.jpg/220px-Katharina_von_Bora_Epitaph.jpg)
Források
- ↑ Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2022 (német nyelven). Szövetségi Statisztikai Hivatal, 2023. szeptember 21. (Hozzáférés: 2023. október 7.)
- ↑ A második világháború képei II. kötet, 325, 327 oldala. Európa Könyvkiadó, Budapest, 1985 - ISBN 963-07-0045-X
Külső hivatkozások
![Commons:Category:Torgau](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- https://web.archive.org/web/20041015224146/http://www.torgau-oschatz.info/
Németország-portál
Földrajzportál