Toszkánai palota
Toszkánai palota | |
![]() | |
Ország | ![]() |
Település | Hradzsin |
Építész | Jean Baptiste Mathey |
Stílus | barokk építészet |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Toszkánai palota Pozíció Csehország térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Toszkánai palota témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/05/Praha%2C_Hrad%C4%8Dansk%C3%A9_n%C3%A1m%C4%9Bst%C3%AD_-_Tosk%C3%A1nsk%C3%BD_pal%C3%A1c.jpg/263px-Praha%2C_Hrad%C4%8Dansk%C3%A9_n%C3%A1m%C4%9Bst%C3%AD_-_Tosk%C3%A1nsk%C3%BD_pal%C3%A1c.jpg)
A prágai Hradzsin téren álló Toszkánai palotát (182/5) 1690 körül Jean-Baptiste Mathey francia építész tervezte (miként az érseki palotát és a Troja-palotát is). A kivitelező Giacomo Antonio Canevalle volt (1687–1691).[1]
Jelenleg a Cseh Köztársaság Külügyminisztériuma használja. Időnként különböző rendezvényeket tartanak benne, ilyenkor egyes részei korlátozottan látogathatók.
Története
A Medici-család kihalása után, amikor a Toszkánai Nagyhercegség (Lotaringiáért cserébe) a Habsburg–Lotaringiai-ház kezére került, ez az épület a mindenkori toszkánai nagyherceg birtoka volt. A nagyhercegek dombormívű címere a keskeny homlokzat erkélyajtaja fölött látható.
A kastély építését Maxmilián Thun-Hohenstein gróf (1638–1701) rendelte meg, és azt Jean-Baptiste Mathey tervei alapján Giacomo Antonio Canevalle építette fel. A stukkódíszekért a gróf 75 guldent fizetett Giovanni Pietro Palliarinak. A szabadon elszórt, stilizált indákat virágok, szőlőszemek és madarak díszítik.[2]
A palotát 1785-92 között Johann Ignaz Palliardi irányításával alakították át. A teljes költség (6659 zloty és 1 krajcár) viszonylag kiterjedt módosításra utal. A ma is látható eredmény Pavel Preiss szerint szembeötlően emlékeztet a Schwarzenberg-palotára.[2]
Teljes rekonstrukciójára 1994–1988-ban került sor Pavel Kupka építész irányításával. Az új, a barokk környezetbe illeszkedő épületdíszeket Karel Nepraš szobrász faragta.[3]
Az épület
Az attikán néhány barokk szobor áll, az épület sarkán pedig Mihály arkangyal szobra (1701).
Jegyzetek
Források
- Szombathy Viktor, 1980: Prága. Negyedik, javított kiadás. (Panoráma, Külföldi városkalauz, Franklin Nyomda, Budapest) p. 249.* Magyar nagylexikon XII. (Len–Mep). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2001. 791. o. ISBN 963-9257-07-9
- Magyar nagylexikon XVII. (Szp–Ung). Főszerk. Bárány Lászlóné. Budapest: Magyar Nagylexikon. 2003. 603. o. ISBN 963-9257-17-6
Csehország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap