Végrosztoka
![]() | Ez a szócikk a szlovákiai Roztoky nevű településről szól. Hasonló címmel lásd még: Roztoky (egyértelműsítő lap). |
Végrosztoka (Roztoky) | |
![]() | |
A község látképe. | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Kerület | Eperjesi |
Járás | Felsővízközi |
Rang | község |
Első írásos említés | 1435 |
Polgármester | Martin Jurkovič |
Irányítószám | 090 11 |
Körzethívószám | 054 |
Forgalmi rendszám | SK |
Népesség | |
Teljes népesség | 436 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Népsűrűség | 31 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 366 m |
Terület | 11,26 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Végrosztoka weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Végrosztoka témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
Végrosztoka (szlovákul: Roztoky, ukránul Roztoki) község Szlovákiában, az Eperjesi kerület Felsővízközi járásában.
Fekvése
Felsővízköztől 15 km-re északnyugatra, a lengyel határ mellett fekszik.
Nevének eredete
Neve a szláv roztoka (= szétfolyás) szóból származik.
Története
1435-ben „Roztoka” néven említik először, Makovica várának uradalmához tartozott. Ez az első település valószínűleg a 16. században elpusztult. A mai települést 1573 és 1598 között alapították és ruszinokkal telepítették be. A 17. század elején már közepes nagyságú falu ortodox templommal, parókiával, a soltész házával és 11 jobbágytelekkel. Több nemes család birtoka volt. A 18. században lakói gabonatermesztéssel, állattartással foglalkoztak. 1787-ben 54 háza és 335 lakosa volt.
A 18. század végén Vályi András így ír róla: „ROSZTOKA. Orosz falu Sáros Várm. földes Ura Gr. Áspermont Uraság, lakosai katolikusok, és többen ó hitüek, fekszik Zboróhoz 1 1/2 mértföldnyire; határjában legelője, és fája tűzre van, de termő földgye sovány.”[2]
1828-ban már 70 háza volt 522 lakossal.
Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Rosztóka, orosz falu, Sáros vmegyében, a makoviczi uradalomban, Duplin fil., 9 romai, 543 görög kath., 8 zsidó lak. Ut. p. F. Orlich.”[3]
A 20. század elején sok lakosa emigrált. A trianoni diktátum előtt Sáros vármegye Felsővízközi járásához tartozott.
1944-ben a front elől a németek evakuálták a községet. A falu 70 százaléka megsemmisült, 37 ház teljesen leégett, 57 pedig súlyos károkat szenvedett. 1945. január 19-én foglalták el az oroszok, a háború után lakói közül 214 személy vándorolt ki Ukrajnába. Lakói főként Kassa üzemeiben dolgoznak.
Népessége
1910-ben 414, túlnyomórészt ruszin lakosa volt.
2001-ben 294 lakosából 206 szlovák és 69 ruszin volt.
2011-ben 345 lakosából 168 cigány, 88 szlovák és 65 ruszin.
Nevezetességei
Görögkatolikus temploma 1848-ban épült késő barokk stílusban.
További információk
- Végrosztoka hivatalos oldala
- Községinfó
- Végrosztoka Szlovákia térképén
- E-obce.sk
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ Vályi András: Magyar Országnak leírása I–III. Buda: Királyi Universitás. 1796–1799.
- ↑ Fényes Elek: Magyarország geographiai szótára, mellyben minden város, falu és puszta, betürendben körülményesen leiratik. Pest: Fényes Elek. 1851.
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap