Weber Arthur
Weber Arthur | |
Született | 1888. augusztus 18.[1] Késmárk[1] |
Elhunyt | 1929. augusztus 19. (41 évesen)[1] Berlin[1] |
Álneve | Német Ákos |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Budapesti Tudományegyetem (1906–1910) |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Weber Arthur (Késmárk, 1888. augusztus 18. – Berlin, Németország, 1929. augusztus 17.) bölcseleti doktor, középiskolai tanár, sajtóattasé, egyetemi magántanár, irodalomtörténész.
Élete
Késmárkon született, ahol apja az evangélikus líceum tanára volt. Középiskolai tanulmányait szülővárosában végezte; 1906-ban beiratkozott a budapesti egyetem bölcseleti karára. 1910-ben szakvizsgálatot tett magyar-, német- és francia nyelv- és irodalomból. Egyetemi tanulmányai alatt a báró Eötvös József kollégium tagja volt. Gyakorlati évét a budapesti VIII. kerületi községi reáliskolában, majd a református főiskolában töltötte. 1911-től a budapesti Baár-Madas református felsőbb leányiskola rendes tanára volt; 1918-tól egyetemi magántanár volt Budapesten. 1919. februárban a nemzetiségi minisztériumban osztálytanácsos lett, 1923-ban a berlini magyar követséghez osztották be sajtószolgálatra.
Cikkei az Ethnographiában (1909. Zrínyi halála egy német népmondában, 1912. A Zrinyi-legenda); Erdélyi Múzeumban (1910. Jósika ifjúkori kísérletei); Revue de Hongrieban (1910. Louis Katona); Irodalomtörténeti Közleményekben (1911. Jósika irodalomtörténeti levelezése); az Irodalomtörténetben és a Budapesti Hirlapban.
Munkái
- "Szigligeti Rózsá"-jának forrásai. Bpest, 1910. (Különnyomat az Egyet. Philol. Közlönyből).
- Zrinyi halála. Bpest, 1910. (Különnyomat a Hadtörténelmi Közleményekből.)
- A hűtlen özvegy történetének egy ismeretlen alakja. Bpest, 1911. (Különnyomat az Irodalomtört. Közleményekből.)
- Shakespeare hatása a vígjátékíró Vörösmartyra. Bpest, 1911. (Különnyomat a Shakespeare-Tárból.)
- Kleist. Bpest, 1912. (Különnyomat az Urániából.)
- Don Juan en Hongrie. Bpest, 1912. (Különnyomat a Revue de Hongrieből.)
- Szenczi Molnár Albert Németországban. Bpest, 1912. (Különnyomat a Heinrich-Emlékkönyvből. Philologiai dolgozatok. Szerk. Grogger Róbert.)
- Kazinczy Amerikai Podocza (Budapest, 1914)[2]
- Viharvirágok (Német Ákos álnéven; színmű, 1915)
- A szepesi nyelvjárás-tanulmányozás története (Budapest, 1916)
- Shakespeare és a legújabb német irodalom (Budapest, 1916)
- Rauch, Erinnerungen eines Offlziers aus Altösterreich (München, 1918)
- Die Zipser-Deutschen (Berlin, 1919)
- Német fonetikus társalgási nyelvkönyv; Kultura, Bp., 1921 (Kultúra nyelvtanai. Világnyelvek tanító nélkül)
- Einsame und verkannte Erzählungen aus der Zipser Vergangenheit (Lipcse, 1921)
- Einsame und Verkannte (elbeszélések, Potsdam, 1925)
- Der Zufluchtsstein (elbeszélések, Potsdam, 1926).
- Graf Tisza und der Eintritt in den Weltkrieg (Berlin, 1927).
Jegyzetek
- ↑ a b c d BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2021. május 13.)
- ↑ http://real-eod.mtak.hu/3159/
Források
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái XIV. (Telgárti–Zsutai). Budapest: Hornyánszky. 1914.
- PIM1
- PIM2
- Révai nagy lexikona XIX. kötet (Vár–Zsüri; kiegészítés: Aachen–Beöthy). Budapest: Révai Testvérek Irodalmi Intézet Részvénytársaság. 1926.
- Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969.
További információk
- Hans Giebisch-Gustav Gugitz: Biobibliographisches Literaturlexikon Österreichs. (Wien, 1964)
- Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
- Nagy Csaba: A magyar emigráns irodalom lexikona. [Részben 2. jav. és bőv. kiad. + Álnévlexikon] Bp., Argumentum Kiadó-Petőfi Irodalmi Múzeum és Kortárs Irodalmi Központ, 2000.
- Palatinus József: A szabadkőművesség bűnei. 4. kiad. Bp., 1938-1939. Budai-Bernwaliner József ny.
Irodalomportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap