Biskop Eysteins jordebok
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Register01.jpg/250px-Register01.jpg)
Biskop Eysteins jordebok eller Den røde bok (også kjent som Rødeboken og Raudeboka) er en viktig informasjonskilde om kirkelige inntekter og jordeiendomsforhold på Østlandet i middelalderen. Manuskriptet til jordeboken skal være fra årene 1388-1401, og er skrevet av eller for Eystein Aslaksson, biskop i Oslo og korsbror ved Hallvardskatedralen i Oslo. Rødeboken oppbevares nå i Riksarkivet. Den består, slik den er bevart, av 205 blad.[1] Navnet Rødeboken kommer av at boken tidligere hadde røde permer.[2]
Registrering av Oslo bispedømmes eiendommer
I 1388 startet biskop Eystein en registrering av kirkens eiendommer, et arbeid som skulle ta hele 13 år. Målet var å få oversikt over Oslo bispedømmes eiendommer etter svartedauden. Kirken var en stor jordeier, og avkastningen fra gårder og gårdparter var blant kirkens viktigste inntekter. Nesten 10 000 eiendommer ble oppført. Små gårdparter ble solgt eller slått sammen, og kirken forhandlet med leilendinger om landskyld. Mange gårder ble forlatt; såkalte ødegårder. Håpet var at landskylden skulle bli den samme som før pestepidemien, men dette var ikke mulig grunnet befolkningsnedgangen. Nå var det kjøpers og leiers marked, og store jordeiere som kirken måtte tilpasse seg. Løsningen ble å sette ned landskylden, selge unna gårdparter og slå sammen prestegjeld. Etterhvert fikk imidlertid kirken flere eiendommer. Pestepidemiene ble sett på som Guds straff, og donasjoner strømmet til kirken i løpet av senmiddelalderen. Ved utgangen av middelalderen eide derfor kirken nesten halvparten av all jord i Norge.[3]
Trykte utgaver
Biskop Eysteins jordebok ble utgitt av historiker H. J. Huitfeldt i fire hefter mellom 1873 og 1880 med originaltittel Biskop Eysteins Jordebog (Den Röde Bog). Fortegnelse over Det geistelige Gods i Oslo Bispedömme omkring År 1400. Disse fire heftene er tilgjengelige digitalt på Nasjonalbibliotekets nettsider.
I det videre er transkripsjon av den trykte utgaven gitt, med opprinnelig norrøne betegnelser hvor dette er kjent. Den geistelige inndelingen er gjengitt etter fjerde hefte, mens rekkefølgen er gjort mer geografisk ordnet (fra øst til vest). Lenker til eksisterende og historiske kirkesteder er gjort vha. ulike kilder.
Romerske numeraler er gjengitt fra den trykte utgaven, som også var angitt i originalen. I den trykte utgaven blir f.eks. 14 skrevet som XIIII., men er her skrevet som XIV. ettersom det er den moderne skrivemåten og dessuten gis av formateringen til Wikipedia.
Innsamlet 1396.
Annet hefte, s. 211 - 309
Romerske numeraler: CL. (150) - CLXIII. (163)
- til biscops stolsen
- kummuna koorsbrødhræ
- Sikulandæ prouenta
- Hofuinar prebenda
- Vlfuinar prebenda
- Hielmungar prebenda
- Bergs prouenta
- Lautina prouenta
- Cantoria
- Helgha andz altaræ
- Marie altare indræ
- Marie altare wtaar aa golfueno
- Michials altare
- Peters altare
- Andres altare
- Sebastianus altare
- Edmundz altare
- Haluardz altare
- Antons altare
- Niculos altare
- Margaretta altare
- Helagalika altara
- Sala altnum
- Clemetz kirkiæ
- Kros kirkja
- Spitalen ok Lafranz kirkja
- Nunnusæter j Oslo
Innsamlet 1388, tillegg 1399.
Annet hefte, s. 309 - 358
Romerske numeraler: CLXIV. (164) - CLXXXV. (185)
- Molanda kirkja
- Miklabýjar kirkja
- Þorps kirkja ok Þœknabjár kirkja
- Langalanda kirkja ok Staðla kirkja
- Rjóðra kirkja, Valla kirkja ok Stein kirkja
- Klaufadals kirkja, Sjóvar kirkja, Bakka kirkja ok Bjórlanda kirkja
- Þórslanda kirkja, Eykreyjar kirkja, Maria kirkja i Konungello, Niculos kirkja i Konungello ok Yttrabýjár kirkja
- Þórisbýjár kirkja
- Harundastafs kirkja ok Lukkju kirkja
- Holta kirkja
- Sólberga kirkja ok Karlabýjar kirkja
- Rimalanda kirkja, Jórulanda kirkja, Hjartheims kirkja ok Vistulanda kirkja
- Auklanda kirkja
- Spikkarjóðrs kirkja
- Nóreima kirkja
- Auðsmála kirkja ok Grindarjóðs kirkja
- Lyngs kirkja ok Forsœla kirkja
- Hristarjóðs kirkja ok Befja kirkja
- Hœrastaða kirkja
- Haukáss kirkja
- Skriksvíkr kirkja
- Boknes kirkja
- Rjóðra eller Maggarjóðrs kirkja
Innsamlet 1391, tillegg 1399.
Annet hefte, s. 358 - 400, tredje hefte, s. 401
Romerske numeraler: CLXXXVI. (186) - CCXV. (215)
- Nafarstaða kirkja
- Móa kirkja
- Krókstaða kirkja i Víken
- Heiða kirkja
- Sandaruðs kirkja
- Aspanga kirkja; ecclesia nulla; possessiones unite ad Suartoborg
- Svertuborgar kirkja
- Þóseiðis kirkja
- Haugbœja kirkja
- Foss kirkja
- Lýsa kirkja
- Bragasetrs kirkja
- Brúa kirkja
- Askeims kirkja
- Ábœjar kirkja
- Tossinar kirkja
- Berufjarðardals kirkja
- Sveinabœjar kirkja
- Botna kirkja
- Kvilda kirkja
- Róeims kirkja
- Túneims kirkja
- Luðrs kirkja
- Skeðjuhofs kirkja ok Vettalanda kirkja
- Rollinar kirkja
- Tjarneyjar kirkja
- Ønyndardals kirkja
- Hódals kirkja
- Nesinar kirkja
- Lumulanda kirkja
Sarpsborg prófastdœmi
Også benevnt Ytri lutan a Borghasysla.
Innsamlet 1397, tillegg 1400.
Tredje hefte, s. 481 - 518
Romerske numeraler: CCXXXIX. (239) - CCLIX. (259)
- Vála kirkja
- Svindala kirkja
- Roða kirkja
- Tesala kirkja[4]
- Þufnar kirkja
- Tuna kirkja
- Borgar kirkja
- Glimeima kirkja
- Olafs kirkja i Borg[5]
- Niculos kirkja i Borg[6]
- Varteiga kirkja
- Alnes kirkja[7]
- Bergs kirkja
- Asaka kirkja
- Rodka kirkja
- Iddar kirkja
- Skjalbergs kirkja
- Ingradals kirkja
- Ullarøy kirkja
- Bjár kirkja[8]
- Hvala kirkja
- Kolbergs kirkja
- Ryggiofs kirkja
Også benevnt Øfra lutan a Borghasysla.
Innsamlet 1401, tillegg 1400.
Første hefte, s. 140 - 181
Romerske numeraler: XCV. (95) - XCVIII. (98)
- Administrativ informasjon
- Hofvina kirkja
- Askeims kirkja
- Þrykstaða kirkja
Romerske numeraler: CXXVII. (127) - CXLVIII. (148)
- Boðstaða kirkja
- Rødanes kirkja
- Klunds kirkja
- Rymskogs kirkja
- Øya markar kirkja
- Aramarka kirkja
- Digranes kirkja
- Rakkastaða kirkja
- Gyrðinar kirkja[9]
- Nya kirkja[10]
- Oss kirkja
- Eiðsbergs kirkja
- Hœnes kirkja[11]
- Hœrolanda kirkja
- Folkinsborg kirkja[12]
- Treginsborg kirkja
- Þenols kirkja
- Skygþveita kirkja
- Skogs kirkja[13]
- Viflastaða kirkja[14]
- Spjotabergs kirkja
- Helene kirkja
Eystra lutum Osloár prófastdœmi
Også benevnt Follo prófastdœmi.
Innsamlet omkring 1390, tillegg 1399.
Første hefte, s. 115 - 139
Romerske numeraler: LXXXII. (82) - XCIV. (94)
- Fraunar kirkja (oppført s. 595)
- Skeiðis kirkja
- Norbjár kirkja
- Krákastaða kirkja
- Tompta kirkja
- Hobøles kirkja
- Garða kirkja
- Sána kirkja
- Vestbjár kirkja
- Kroa kirkja
- Áss kirkja
- Gerðaruða (Roða) kirkja
- Nesodda kirkja
Innsamlet 1393, tillegg 1400.
Tredje hefte, s. 401 - 446
Romerske numeraler: CCXVI. (216) - CCXXX. (230)
- Ignabakka kirkja
- Rœlings kirkja
- Leiremsskogs kirkja
- Falla kirkja[15]
- Byrginar kirkja[16]
- Skeiðsmo kirkja
- Lakune/Tellefeil
- Dals kirkja
- Hakadals kirkja
- Guðleifs-Asakar kirkja[17]
- Gœrdinœr kirkja
- Heinini kirkja[18]
- Nannastaða kirkja
- Bjœrka kirkja
- Foss kirkja[19]
Romerske numeraler: XCIX. (99) - CXIII. (113)
- Holta kirkja
- Hofvinar kirkja
- Kjosar kirkja[20]
- Eiðsvalla kirkja
- Fœgringar kirkja
- Urðadals kirkja
- Holts kirkja[21]
- Lunds kirkja[22]
- Furuseters kirkja
- Ullinshofs kirkja[23]
- Fraunar kirkja
- Rifseims kirkja
- Asakar kirkja (Ingrið-Asakar)[24]
- Imishaus kirkja
- Suðreims kirkja
Innsamlet 1394, tillegg 1400.
Tredje hefte, s. 446 - 481
Romerske numeraler: CXIV. (114) - CXXIV. (124)
- Hofs kirkja á Fit[25]
- Løykinar kirkja
- Heimnes kirkja[26]
- Aurs kirkja
- Fors kirkja
- Hofs kirkja í Soløyum
- Mo kirkja[27]
- Vála kirkja
- Grofu kirkja
- Fyrilunda kirkja[28]
- Berga kirkja[29]
- Eiðesskogs kirkja
- Øyaseters kirkja[30]
- Sands kirkja
- Ingramos kirkja[31]
Romerske numeraler: CCXXXI. (231) - CCXXXVIII. (238)
- Upstaða kirkja
- Ullernis kirkja
- Straums kirkja
- Nes kirkja
- Droggones kirkja[32]
- Udygjanes (Udynes) kirkja
- Frøyofs kirkja[33]
- Aulini kirkja[34]
- Hennini kirkja[18]
- Fenastaða kirkja
- Turnings kirkja[35]
Også benevnt Brakanes prófastdœmi.
Innsamlet omkring 1390, tillegg 1399.
Første hefte, s. 86 - 115
Romerske numeraler: LX. (60) - LXXXI. (81)
- Haugs kirkja
- Fiskeims kirkja
- Bergs kirkja[36]
- Frauna kirkja
- Hvals kirkja[37]
- Husabjár kirkja[38]
- Trandabjár kirkja
- Eggja kirkja[39]
- Syllingadals kirkja
- Skoga kirkja
- Sandinar kirkja
- Straums kirkja
- Hofs kirkja á Huðrimum
- Røykinar kirkja
- Aska kirkja
- Tuneims kirkja
- Haslœims kirkja
- Akers kirkja
- Margaretto dals kirkja
- Hofuinar spitall
Vestfoldár prófastdœmi
Også benevnt Túnsberg prófastdœmi.
Innsamlet 1398, tillegg 1401.
Første hefte, s. 42 - 86
Romerske numeraler: XXV. (25) - LIX. (59)
- Tunœims kirkja
- Bergs kirkja
- Kjosa kirkja
- Kvelds kirkja
- Hwaranes kirkja
- Heiðareims kirkja
- Þjoðalyngs kirkja
- Istra kirkja
- Sanda kirkja
- Stokka kirkja
- Skeiðauga kirkja
- Arnadalr kirkja
- Sœms kirkja
- Slagns kirkja
- Undreimsdals kirkja
- Njotarey kirkja
- Tjumo kirkja
- Borra kirkja
- Nya kirkja
- Lauføy kirkja
- Vála kirkja
- Botna kirkja
- Hildistaða kirkja
- Ramnes kirkja
- Fones kirkja
- Vifilstaða kirkja
- Andabu kirkja
- Kuadal kirkja
- Haugagerðis kirkja
- Styriualla kirkja
- Suarfuastada kirkja
- Æftaløytis kirkja
- Heiðingstaða kirkja
- Kaupmantznes kirkja
- Tufta kirkja
- Hœms kirkja
- Hofs kirkja
Første hefte, s. 181 - 192, annet hefte, s. 193 - 211
Romerske numeraler: CXLIX. (149)
- Laftantz kirkja i Tunsbergi
- Peters kirkja i Tunsbergi
- Mariu kirkja i Tunsbergi
Innsamlet 1398, tillegg 1401.
Første hefte, s. 1 - 42
Romerske numeraler: I. (1) - XXIV. (24)
- Tilhører Vestfold
- Tilhører Vestfold
- Heitradals kirkja
- Sauða kirkja
- Nes kirkja
- Bjár kirkja
- Gorðina kirkja
- Lunda kirkja
- Hollini kirkja
- Helginar kirkja
- Fœnes kirkja
- Rumanes kirkja
- Meðalheims kirkja
- Mikjalsberg kirkja
- Soleima kirkja
- Kljufa kirkja[40]
- Skeiðis kirkja i Bamblum
- Moa kirkja i Sandaukedale
- Moa kirkja i Eiðangre
- Borgastaða kirkja
- Gymsøy klausters ii Baldastaða kirkja[41]
- Gerpinár kirkja
- Skiða kirkja
- Slœimdala kirkja
Se også
- Norges Kirkebygninger i Middelalderen
- Aslak Bolts jordebok
- Olav Engelbrektssons jordebok
- Graagaas
- Oslo og Hamar bispedømmes jordebok 1574-77
- Oslo og Hamar stift 1591
Referanser
- ^ Biskop Eysteins Jordebog (Den røde Bog). Gundersens bogtrykkeri. 1879.
- ^ Arkivverket: Oversikt over eiendom og inntekt. Hentet 14.11.16 fra http://www.arkivverket.no/arkivverket/Tema/Middelalder/Eiendom-og-inntekt
- ^ Norgeshistorie.no, Hans Jacob Orning, «Etter pesten». Hentet 1. des. 2016 fra http://www.norgeshistorie.no/senmiddelalder/religion-og-verdensbilder/1012-etter-pesten.html.
- ^ (no) «Tesal kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Borgs kirkesteder (Olavskirken)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «St. Nikolas, Ruinparken (Nikolaikirken)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Alnes (Holleby) kirkested / Alnes kirke». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Bø kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Gyrdinar (Gjulem) kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Utanskog kirkested (Nykirke)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Hen kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Folkenborg kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Skog (Skau) kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Vister (Viflastada) kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Faller (Falla) kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Borgen (Byrginar) kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Gudleiv Asaks kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ a b (no) «Henni kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Foss kirkested - Kjerkehaugen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Kjos kirkested - Kjørkjejordet». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Holt kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Lund kirkested - Kjerkejordet». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Ullensaker gamle kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Asak kirkested (Ingrid-Asak)». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Fet gamle kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Hemnes gamle kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Mo - Kirkemo kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Furulund kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Berg (Berger, Berga) kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Øyset kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Jugramo - Mo gamle kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Drognes kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Frøyhov kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Auli middelalderske kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Tønsaker kirkested - Kjerkejordet». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Berg kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Hval kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Huseby kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Egge kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Klyve kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- ^ (no) «Ballestad kirkested». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Eksterne lenker
- Biskop Eysteins Jordebog, første hefte. Christiania: Gundersens bogtrykkeri. 1873.
- Biskop Eysteins Jordebog, andet hefte. Christiania: Gundersens bogtrykkeri. 1875.
- Biskop Eysteins Jordebog, tredje hefte. Christiania: Gundersens bogtrykkeri. 1878.
- Biskop Eysteins Jordebog, fjerde hefte. Christiania: Gundersens bogtrykkeri. 1880.
- Arkivverkets omtale av Biskop Eysteins jordebok
- Røde bok, artikkel hos Store norske leksikon