Cremifaniidae
Cremifaniidae | |||
---|---|---|---|
Nomenklatur | |||
Cremifaniidae | |||
Populærnavn | |||
cremifaniider | |||
Hører til | |||
høyere fluer, (Cyclorrhapha), tovinger, (Diptera) vingede insekter, insekter | |||
Økologi | |||
Antall arter: | 3 nålevende og én fossil art, ikke i Norge | ||
Habitat: | På land, larvene er parasitter på baretrelus | ||
Utbredelse: | Europa og Nord-Amerika | ||
Inndelt i | |||
Cremifaniidae er en liten familie av små fluer som bare omfatter tre kjente, nålevende arter. I tillegg er det beskrevet en art fra ravfossiler. To av de tre artene finnes i Europa, men ingen er funnet i Norge. De blir ofte regnet som en delgruppe av bladlusfluene.
Utseende
Små (1,5 - 2,6 mm), livlig fargede fluer. Ryggen er sølvgrå, kroppssidene mørkegrå og ryggens sider gulhvite. Hodet er kort og bredt, med middels store fasettøye|fasettøyne som er lenger enn de er høye. Ved innerkanten av hvert fasettøye sitter to børster, i tillegg er det to par kraftige børster i bakhodet og et lite børstepar mellom punktøye|punktøynene. Antenne|Antennene er tre-leddete, fremoverrettede, de to innerste leddene er ganske små, det tredje leddet er rundt med en tydleig to-leddet antennebørste (arista) festet nær roten. Den ytterste delen av antennebørsten er spydspiss-formet hos arten Cremifania lanceolata. Kinnbørster (vibrissae) mangler. Munndelene er små og lite påfallende. Brystet (thorax) er sølvgrått på oversiden, med gule sidekanter. Kraftige børster finnes bare langs sidekanten. Vingene er lyst gråaktige, mørke ved roten. Noen celler i vingen er gjerne mørkere enn resten. Tre lange, rette årer munner i vingekanten nær spissen. Beina er korte og slanke. Bakkroppen er sylindrisk. Larvene er flate, noe tilspisset i hode-enden, med to små, fingeraktige utvekster på siden av hvert ledd. Huden er dekket av ulike slags små pigger og vorter.
Levevis
Biologien er godt kjent for Cremifania nigrocellulata, ikke for de andre artene. Denne lever som parasitt på bartrelus (familien Adelgidae), som er nebbmunner beslektet med bladlus. Fluen kan holde disse skadedyrene i sjakk og ble derfor innført fra Europa til Canada og USA. Fluene overvintrer som pupper, de voksne fluene klekkes om våren. Hunnene legger 5-6 egg hver dag, totalt 50-80. Utviklingen skjer raskt, det tar 16-18 dager fra egg til puppe, og det er to generasjoner hvert år. Puppestadiet kan vare ganske lenge. Man vet ikke hva det to andre artene lever av, men også disse synes være knyttet til bartrær.
Systematisk inndeling
- Ordenen tovinger, Diptera
- fluer, Brachycera
- Underordenen høyere fluer, Cyclorrhapha
- Gruppen Schizophora
- Overfamilien Lauxanioidea
- Familien Cremifaniidae
- Slekten Cremifania Czerny, 1904
- Cremifania lanceolata Papp, 1994 – Ungarn
- Cremifania nearctica McAlpine, 1963 – New Mexico
- Cremifania nigrocellulata Czerny, 1904 – Europa, innført til Nord-Amerika
- Slekten Procremifania Hennig, 1965 – bare kjent fra fossiler
- Procremifania electrica Hennig, 1965 – beskrevet fra Baltisk rav
- Slekten Cremifania Czerny, 1904
- Familien Cremifaniidae
- Overfamilien Lauxanioidea
- Gruppen Schizophora
- Underordenen høyere fluer, Cyclorrhapha
- fluer, Brachycera
Kilder
- Papp, L. 1998. Family Cremifaniidae. I: Papp, L. og Darvas, B. (red.): Contributions to a Manual of Palaearctic Diptera. 3: 409-414. Science Herald, Budapest.
Eksterne lenker
- Cremifaniidae – detaljert informasjon på Wikispecies