Donald Douglas
Donald Douglas | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 6. apr. 1892[1][2][3][4]![]() Brooklyn | ||
Død | 2. feb. 1981![]() Palm Springs | ||
Beskjeftigelse | Gründer, flyger, forretningsdrivende, flight engineer ![]() | ||
Utdannet ved | Massachusetts Institute of Technology United States Naval Academy | ||
Nasjonalitet | USA | ||
Utmerkelser | 13 oppføringer Daniel Guggenheim Medal (1939) National Aviation Hall of Fame (1969) Franklinmedaljen (1958) J. C. Hunsaker Award in Aeronautical Engineering (1973)[5] Collier Trophy (1926) Æreslegionen (1951) Kommandør av Oranje-Nassau-ordenen (1950) Dannebrogordenen (1955) Department of the Air Force Decoration for Exceptional Civilian Service (1953) Elmer A. Sperry Award (1956) Wright Brothers Memorial Trophy (1963) Tony Jannus Award (1966) International Air & Space Hall of Fame (1967) | ||
Donald Douglas på Commons |
Donald Vills Douglas, Sr (født 6. april 1892 i Brooklyn i USA, død 1. februar 1981) var en amerikansk flyindustrimann og ingeniør.
Han var en flypionér, han konstruerte og bygde Douglas Cloudster. Om det ikke lykkes til ..sitt tiltenkte formål—å være de første til å fly non-stop over hele USA—var det første flyet med en nyttelast større enn sin egen vekt.[6][7][8][9]
Han grunnla Douglas Aircraft Company i 1921 (selskapet ble senere slått sammen med Mc Donnel til McDonnell Douglas Corporation). Under hans ledelse ble selskapet et av de ledende i den kommersielle flyindustrien, kjempet en flere tiår lang kamp for herredømme mot erkerivalen William Boeing og det selskapet han grunnla, Boeing. Douglas fikk overtaket, spesielt med sin revolusjonerende og svært vellykkede Douglas DC-3 passasjerfly, og de like populære andre verdenskrigs militær transport-versjon, C-47. Ved begynnelsen av krigen utgjorde hans fly opp til 80% av alle kommersielle fly i verden.[10] Men han sakket akterut i jetakderen og ble overkjørt og overgått av Boeing. Han pensjonerte seg i 1957.[11]
Tidlig liv
Douglas ble født i Brooklyn, New York, den andre sønnen til en assistentkasserer i National Park Bank. Han gikk på Trinity Chapel School.
Etter eksamen i 1909, begynte han på sjøkrigsskolen i Annapolis, Maryland. Han var en tidlig luftfartsentusiast. 16 år gammel, høsten 1908, overbeviste han sin mor at han måtte reise til Fort Myer for å studere Wright Flyer. Han bygget senere modellfly, noen med gummi-strikk og andre med motorer i sin sovesal på Annapolis og testet dem på gårdsplassen og i akademiets våpenhus.[12] I 1912 han trakk seg fra akademiet for å satse på en karriere i flyteknikk.
Etter å ha mislykkes i å få arbeid hos Grover Loening og Glenn Curtiss, begynte Douglas ved MIT. Han fikk sin Bachelor of science i flyteknikk—den første personen som fikk en slik en grad fra MIT i 1914 og fullførte det fireårig kurset på halvparten av tiden. Han ble der et år som assistent for professor Hunsaker.[13][14]
Tidlig karriere
I 1915 begynte Douglas i Sikorsky Aircraft Corporation, deltok i utforming av marinens første luftskip, DN-1. I august 1915 forlot Douglas Conecticut for å begynne hos Glenn Martin Company hvor han ble ansatt som sjefsingeniør i en alder av 23 år, hvor han bygde Martin sjøfly. Kort tid etter at Glenn Martin ble slått sammen med Wright Company og dannet Wright-Martin gikk Douglas av i november 1916, for å bli sivil administrerende luftfartsingeniør ved US Army Signal Corps. Like etterpå kom han tilbake til den nylig reformerte Glenn L. Martin Comoany, i Cleveland, Ohio, for igjen å bli deres sjefsingeniør . Douglas kom til å konstruere Martin MB-1 bombefly.[15][16]
I mars 1920 fratrådte Douglas sin job med 10 000 dollar i årsinntekt for å dra tilbake til California, hvor han hadde møtt, og i 1916 ble gift med Charlotte Marguerite Ogg (1892-1976). Deres sønn, Donald Wills Douglas jr. overtok senere ledelsen av selskapet). Han startet like etter sin første flyfabrikk, Davis-Douglas Company[16] med 40 000 dollar i finansiering fra partneren David Davis. De arbeidet sammen om å bygge et fly som kunne fly fra kyst til kyst nonstop, Douglas Cloudster. Etter et mislykket forsøk forlot Davis partnerskapet og Douglas grunnla Douglas Aircraft Company.[17]
Andre verdenskrig
Donald Douglas var ikke bare et svært høyt ansett ingeniør og modig entreprenør, men som andre verdenskrig nærmet seg, viste han seg å være svært forutseende. Et og et halvt år før Pearl Harbor, skrev han at det allerede var «skjebnerimen for amerikansk luftfart». Han uttrykte tillit til at at bransjen kunne dekke behovet, og utarbeidet et forslag som ville endre de små selskaper som bygde fly i små enheter til å bygge på samlebånd. Flyindustrien vokste fra en fjern 41.-plass blant amerikanske næringer til førsteplass på mindre enn fem år. Douglas Aircraft vokste fra å være et lite selskap med 68 ansatte i 1922 til å bli den fjerde største i USA [18]
USA utkonkurrerte sine fiender i de totalitære samfunn. Som William S. Knudsen ved National Defense Advisory Commission observerte, «Vi vant fordi vi kvalte fienden i et skred av produksjon som han aldri hadde sett, heller ikke drømt var mulig».Donald Douglas oppsummerte det på samme måte: «Her er det bevis på at frie menn kan utkonkurrere slaver»[19]
Priser og utmerkelser
- Collier Trophy (1926)
- Guggenheim-Medalje (1939)
- LL.D University of California, Los Angeles (1947)
- OSS Certificate of Merit (1948)
- Æreslegionen (1951)
- USAF Eksepsjonell Service Award (1953)
- Dannebrogordenen (1955)
- Elmer A. Sperry Award (1956)
- Franklin Medalje (1958)
- Wright Brothers Memorial Trophy (1963)
- Tony Jannus Award (1966)
- National Aviation Hall of Fame (1969)* NAS-Prisen i flyteknikk fra National Academy of Sciences (1973)[20]
En statue av Douglas, en gjenskapelse av hans kontor og Douglas Aircraft Companys styrerom er på Museum of Flying i Santa Monica, CA. Douglas er rangert syvende på luftfart magasin Flyring's liste over luftfartens 51 helter .[21]
Referanser
- ^ Encyclopædia Britannica Online, Encyclopædia Britannica Online-ID biography/Donald-Douglas, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Hrvatska enciklopedija, Hrvatska enciklopedija-ID 16053, oppført som Donald Wills Douglas[Hentet fra Wikidata]
- ^ Proleksis Encyclopedia, oppført som Donald Wills Douglas, Proleksis enciklopedija-ID 18370[Hentet fra Wikidata]
- ^ Discogs, oppført som Donald Wills Douglas, Sr., Discogs artist-ID 5407047, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.nasonline.org[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Donald Douglas». PBS. Besøkt 26. desember 2013.
- ^ Herman, Arthur.
- ^ Parker, Dana T. Building Victory: Aircraft Manufacturing in the Los Angeles Area in World War II, pp. 7–14, Cypress, CA, 2013.
- ^ Borth, Christy.
- ^ Ralph Vartabedian (25. oktober 1999). «A 40-Year-Long Dogfight for Aircraft Supremacy». Los Angeles Times.
- ^ Parker, Dana T. Building Victory: Aircraft Manufacturing in the Los Angeles Area in World War II, pp. 13–48, Cypress, CA, 2013.
- ^ «PIONEERS IN AVIATION: THE RACE TO THE MOON, Episode I».
- ^ Francillon, 1988. p. 2.
- ^ Starr, Kevin (2003). Embattled Dreams: California in War and Peace, 1940–1950. Oxford University Press. s. 136. ISBN 0-19-516897-6.
- ^ Yenne (1988). The Pictorial History of American Aircraft.
- ^ a b Francillon, 1988. p. 3.
- ^ Parker, Dana T. Building Victory: Aircraft Manufacturing in the Los Angeles Area in World War II, pp. 13–16, Cypress, CA, 2013.
- ^ Parker, Dana T. Building Victory: Aircraft Manufacturing in the Los Angeles Area in World War II, pp. 7–8, 13, 16, Cypress, CA, 2013.
- ^ Parker, Dana T. Building Victory: Aircraft Manufacturing in the Los Angeles Area in World War II, pp. 5, 7–8, Cypress, CA, 2013.
- ^ «J. C. Hunsaker Award in Aeronautical Engineering». National Academy of Sciences. Arkivert fra originalen 29. desember 2010. Besøkt 14. februar 2011.
- ^ 51 Heroes of Aviation: #7 Donald Douglas from Flying Magazine