Fjodor Raskolnikov
Fjodor Raskolnikov | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | Фёдор Ильин 28. jan. 1892[1][2] ![]() St. Petersburg | ||
Død | 12. sep. 1939[1][2]![]() Nice | ||
Beskjeftigelse | Diplomat, revolusjonær, politiker, militært personell ![]() | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | Prijut printsa Petra Grigorjevitsja Oldenburgskogo | ||
Ektefelle | Larisa Reisner | ||
Søsken | Aleksandr Ilin-Zjenevskij | ||
Nasjonalitet | Det russiske keiserdømmet | ||
Utmerkelser | Røde fane-ordenen | ||
Fjodor Raskolnikov på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Fjodor_Raskolnikov.jpg/250px-Fjodor_Raskolnikov.jpg)
Fjodor Fjodorovitsj Raskolnikov (russisk: Фёдор Фёдорович Раскольников; egentlig Fjodor F. Iljin, Фёдор Ф. Ильин; født 9. februar 1892 i St. Petersburg, død 12. september 1939 i Nice i Frankrike) var en sovjetisk kommunistisk partifunksjonær, flåtekommandør og diplomat.
Det formodes at inspirasjonen til psevdonymet Raskolnikov var forfatteren Fjodor Dostojevskijs roman Forbrytelse og straff,[trenger referanse] der hovedpersonen bærer dette navn.
Raskolnikov sluttet seg til bolsjevikene i 1910. Under julidagene 1917 var han anfører for matrosene i Kronstadt. I 1920-årene stod han en kort tid opposisjonen mot stalinismen nær.[trenger referanse] Senere overtok han ambassadørpostene i Afghanistan, Estland og Danmark og fra 1934 i Bulgaria. I 1938 ble han tilbakekalt fra Bulgaria, men vegret seg mot å vende tilbake til Sovjetunionen. I 1939 døde han i Nice, etter at han hadde offentliggjort et åpent brev til Stalin. Det formodes at han ble myrdet av en NKVD-agent.[trenger referanse]
Den 10. juli 1963 ble han posthumt rehabilitert.[trenger referanse]
Referanser
- ^ a b Chuvash encyclopedia[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Social Networks and Archival Context, oppført som Fyodor Raskolnikov, SNAC Ark-ID w6bc4vjr, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
Eksterne lenker
- Raskolnikov i Marxists Internet Archive