Gottfrid Billing
Gottfrid Billing | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 29. apr. 1841[1][2]![]() Önnestads församling[1][2] | ||
Død | 14. jan. 1925[2]![]() Lunds domkyrkoförsamling[1][2] | ||
Beskjeftigelse | Prest, teolog, universitetslærer, politiker ![]() | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | Lunds universitet (1859–)[2] | ||
Søsken | Herman Billing[3] | ||
Barn | Einar Billing[4][2] | ||
Parti | Protektionistiska majoritetspartiet (1889–1906)[2] Protektionistiska majoritetspartiet (1908–1909)[2] Det förenade högerpartiet (1910–1911)[2] Första kammarens nationella parti (1912–1912)[2] | ||
Nasjonalitet | Sverige | ||
Gravlagt | Norra kyrkogården, Lund[5][6] | ||
Medlem av | Svenska Akademien (1900–)[2][7] Kungliga Vetenskapsakademien[2] Kungliga Humanistiska Vetenskapssamfundet i Lund | ||
Utmerkelser | Serafimerordenen | ||
Gottfrid Billing på Commons |
Axel Gottfrid Leonard Billing (født 29. april 1841 i Önnestad, Kristianstads län, død 14. januar 1925[8]) var kirkemann og politiker (konservativ).
Liv og virke
Bakgrunn
Gottfrid Billing var sønn av Magnus Billing og Hedvig Charlotta Collin. Han ble i 1868 gift med Frida Bing, og ble far til Einar Billing.
Professor, biskop
Gottfrid Billing var professor i praktisk teologi ved Lunds universitet 1881, biskop i Västerås 1884 og biskop i Lunds stift 1898. Da en ny erkebiskop skulle utses i 1900 fikk Gottfrid Billingspørsmål om han ville stille opp etter Anton Niklas Sundberg, et tilbud han takket nei til.
Som hoffpredikant kom Billing til å stå kongehuset og ikke minst kong Gustaf V svært nære. Han var en velsett gjest på Stockholms slott og delte omtrent samme politiske oppfatning som kongen selv.
Teologisk stod Billing innen kirken for et konservativt bibelsyn. I en debatt som pågikk innen Svenska kyrkan omkring 1908-1910 angående djevelens eksistens forfektet Billing den mening at djeveuen fantes ettersom Frelseren selv hadde sagt så, dette i strid mot blant andre Nathan Söderblom som mente at debatten om djevelens eksistens var dumheter.
Politiker
Gottfrid Billing representerte en meget konservativ politisk oppfatning som iblant er blitt kalt oscariansk etter kong Oscar II.
Han var riksdagsmedlem i första kammaren 1889-1906 og 1908-1912.
Til bondetåget i 1914 sendte han kongen et stort gratulasjonstelegram der han lykkønsket kongen og gav sin fulle støtte til kongens handlemåte. I riksdagsdebattene motsatte han seg ethvert forslag som innebar utøket allmenn stemmerett; polemikken rettet seg ikke minst mot liberalerne i kammeretn som han så som den største trusselen mot samfunnet.
Svenska akademien
Billing ble innvalgt i Svenska Akademien i 1900 og tok sete på stol nummer 15 etter Anton Niklas Sundberg i desember samme år.[8]
Referanser
- ^ a b c Svenskt biografiskt lexikon, «A Gottfrid L Billing», Svensk biografisk leksikon-ID 18219[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d e f g h i j k l Tvåkammar-riksdagen 1867–1970, oppført som Billing i Västerås, senare Lund, A Gottfrid L, verkets språk svensk, Svenskt porträttarkiv sj9PGLAlnmUAAAAAABfPgA, side(r) 424, bind 1, besøkt 21. januar 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Billing, släkt», Svensk biografisk leksikon-ID 18216, besøkt 23. februar 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ Svenskt biografiskt lexikon, «Einar M Billing», Svensk biografisk leksikon-ID 18218[Hentet fra Wikidata]
- ^ Lunds ideella turistinformation, «Norra kyrkogården i Lund», oppført som 11) Gottfrid Billing, besøkt 12. mai 2023[Hentet fra Wikidata]
- ^ Svenskagravar.se, www.svenskagravar.se, oppført som Billing, Gottfrid, besøkt 10. mai 2023[Hentet fra Wikidata]
- ^ Svenska Akademin ledamotsregister billing-gottfrid, besøkt 20. juli 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b «Ledamotsregister: Billing, Gottfrid». Svenska Akademien. Besøkt 16. august 2016.
Forgjenger | Svenska Akademien, Stol nr 15 1900–1925 | Etterfølger Hans Larsson |
- v
- d
- r