Herman Major Schirmer
Herman Major Schirmer | |||
---|---|---|---|
Født | 20. juni 1845[1][2][3][4]![]() Christiania (Norge) | ||
Død | 11. apr. 1913[2][3][4]![]() | ||
Beskjeftigelse | Kunsthistoriker, arkitekt ![]() | ||
Embete |
| ||
Ektefelle | Annette Schirmer (1905–)[5] | ||
Far | Heinrich Ernst Schirmer | ||
Søsken | Adolf Schirmer Sophie Schirmer | ||
Nasjonalitet | Norge | ||
Gravlagt | Gamle Aker kirkegård | ||
Herman Major Schirmer på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Borgund_stavkyrkje_1_-_RADT286_01_0126.jpg/250px-Borgund_stavkyrkje_1_-_RADT286_01_0126.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d5/Herman_Major_Schirmer_%281845%E2%80%941913%29%2C_gravminne_p%C3%A5_Gamle_Aker_kirkeg%C3%A5rd_i_Oslo%2C_DSC_3691.jpg/250px-Herman_Major_Schirmer_%281845%E2%80%941913%29%2C_gravminne_p%C3%A5_Gamle_Aker_kirkeg%C3%A5rd_i_Oslo%2C_DSC_3691.jpg)
Herman Major Schirmer (1845–1913) var norsk arkitekt, sønn av Heinrich Ernst Schirmer og Sophie Ottilia, født Major. Bror av Adolf Schirmer.[7]
Bakgrunn og virke
Som overlærer ved Statens håndverks- og kunstindustriskole fra 1872 var han sentral i oppbyggingen av en norsk arkitektur. Han ble 15. november 1912 utnevnt til Norges første riksantikvar, men fungerte bare i fem måneder i tiden 1912–1913 før han døde.[8]
Han hadde lite til overs for farens stil (som i utkastet til bygning for Stortinget), en «tysk infeksjon», og mente den ikke hørte hjemme på norsk jord. Herman Schirmer hadde som mål å gjenreise tradisjonell norsk stil og var blant annet inspirert av sin venn Ernst Sars' tanker om en ubrutt linje i norsk historie ivaretatt av den frie bonden. Schirmer noe nytt: Han sendte elvene sine fra Oslo til Gudbrandsdalen for å studere gamle bygninger. Gårdsbygningene i blant annet Gudbrandsdalen oppfattet Schirmer som eldgamle i en kjede tilbake til norsk storhet. Schirmers ideer kom mest til uttrykk gjennom elevenes arbeider, blant annet Holger Sinding-Larsen og Vålerenga kirke, Ivar Næss og Frogner kirke[klargjør], og Ole Stein og Lademoen kirke. Arnstein Arneberg, Georg Eliassen og Andreas Bjercke var også påvirket av Schirmer.[9]
Verk
- Hotel Royal i Oslo (1870-årene)
- Bergens Kreditbank (1876)
Referanser
- ^ Gemeinsame Normdatei, besøkt 5. mai 2014[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Norsk kunstnerleksikon, Norsk kunstnerleksikon ID Herman_Major_Schirmer, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b Norsk biografisk leksikon, Norsk biografisk leksikon ID Herman_Schirmer, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b KulturNav, KulturNav-ID 9e0e0615-c7d6-4e27-a974-e10829cecdf3, besøkt 9. oktober 2017[Hentet fra Wikidata]
- ^ Norsk biografisk leksikon, Norsk biografisk leksikon ID Herman_Schirmer[Hentet fra Wikidata]
- ^ Solbakken, Bente Aass (2012). Oppmåling av fortiden: tegninger fra Riksantikvarens samling. Oslo: Nasjonalmuseet. s. 28. ISBN 9788281540705.
- ^ Bjerkek, Ole Petter (28. september 2014). «Herman Schirmer». Norsk biografisk leksikon (norsk). Besøkt 19. februar 2018.
- ^ Bjerkek, Ole Petter (2. juni 2015). «Herman Major Schirmer». Store norske leksikon (norsk). Besøkt 22. mai 2018.
- ^ Arkitekturens Ivar Aasen. Dag og Tid, 2. februar 2018, s. 20f
Eksterne lenker
- (en) Herman Major Schirmer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- Verk av Herman Schirmer på nasjonalmuseet.no
- Schirmers stavkirketegninger digitalisert - Riksantikvaren
- (no) «Herman Major Schirmer» i Store norske leksikon
- Bente Aass Solbakken: Konstruert kontinuitet. Hermann Schirmer og gjenreisingen av en nasjonal arkitektur (doktoravhandling)
Forgjenger | Riksantikvar 1912–1913 | Etterfølger |
Portal: Arkitektur