Kong Oscar IIs kapell
![Kart](https://maps.wikimedia.org/img/osm-intl,12,69.784924,30.811323,290x290.png?lang=local&domain=no.wikipedia.org&title=Kong_Oscar_IIs_kapell&revid=24191504&groups=_129999664effc28eb8dfb052a0c7931755157ea6)
Kong Oscar IIs kapell
69°47′06″N 30°48′41″Ø
Kong Oscar IIs kapell ligger i Grense Jakobselv i Sør-Varanger kommune i Finnmark fylke. Kapellet ble reist som grensevern mot Russland, etter at russerne ikke hadde respektert den norske grensen etter grenseoppgangen i 1826. Det er ei langkirke i stein med 72 plasser. Det ble vigslet den 26. september 1869 av biskop Fredrik Waldemar Hvoslef, og restaurert i 1992. Arkitekt for kapellet var Jacob Wilhelm Nordan.
Reist for å markere grensen
Det hadde helt siden den første norske bosettingen i Grense Jakobselv i 1851 vært et ønske blant den norske befolkningen å få et eget kapell. Videre var det etter grenseoppgangen i 1826 fortsatt uenighet mellom norske myndigheter og russiske fiskere om riksgrensen. Etter innrapportering av flere harde konfrontasjoner mellom norsk øvrighet og russiske fiskere, foreslo amtmannen i Finnmark å la et orlogsfartøy fra marinen foreta fiskerioppsynet de månedene fiskeriet foregikk. Innenriksdepartementet ønsket en uavhengig granskning av forholdene og sendte kapteinløytnant Heyerdahl nordover for å sette seg inn i saken. Heyerdahl delte imidlertid ikke amtmannens syn på hvilken løsning som ville være den mest tjenlige, og han foreslo i stedet å reise et kapell ved Grense Jakobselv.
Parallellen til det russisk-ortodokse kapellet i Boris Gleb er slående, ettersom nettopp det hadde vært av avgjørende betydning ved grenseoppgangen i 1826. Et evangelisk-luthersk kapell ville være en udiskuterbar grensemarkering for grensen mellom Sverige-Norge og Russland. Dermed falt den nasjonale sikkerhetspolitikken og Grense Jakobselv-befolkningens interesser sammen. I 1865 ble det bestemt at det skulle bygges et kapell i «Grensen» og samtidig en prestegård. Sommeren 1869 stod det nye kapellet bygget av gråstein ferdig, og i september samme år ble det vigslet av biskop Fredrik Waldemar Hvoslef.
Navnet
Navnet sitt fikk kapellet først da kong Oscar II besøkte det 4. juli 1873. Til minne om besøket skjenket han kapellet en marmorplate med innskriften: «Kong Oscar II hørte Guds ord her den 4de Juli 1873» og på samisk: «Gonagas Oscar II gulai Ibmel sane dobe dam 4 ad Juli 1873». Samtidig ytret han et ønske om å få kirken oppkalt etter seg. Det ble den selvfølgelig, og det ble laget en navneplate som fortsatt henger over døren.
Senere historie
Fordi kapellet på grunn av sin beliggenhet allerede fra begynnelsen av ble et viktig kjennemerke for sjøfolk, og for at det skulle bli enda mer synlig fra sjøen, ble kapellet hvitkalket i 1883 og igjen i 1884. Denne hvitkalkingen ble fjernet i 1969 i forbindelse med kapellets 100-årsjubileum.
Alt kirkesølvet ble stjålet under frigjøringen av Øst-Finnmark i 1944.
Kong Olav V besøkte kapellet 1959 og 1969, og en navneplate sattes opp for dette.[1]
Kulturminne
Kong Oscar IIs kapell er et kulturminne med vernestatus listeført kirke[2] i Riksantikvarens kulturminnebase. I tillegg er Grense Jakobselv kirkegård like ved registrert med uavklart vernestatus.[3]
Referanser
Litteratur
- Grepstad, Ottar og Kirsti Mathilde Thorheim (2005): Fotefar mot nord. Bodø. ISBN 82-7547-214-8
Eksterne lenker
- (no) «Kong Oscar IIs kapell». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
- Den norske kirke: Kirker og kapeller i Sør-Varanger Arkivert 29. april 2016 hos Wayback Machine.
- Arkitekturguide for Nord-Norge og Svalbard
- Kong Oscar IIs kapell i 1903Foto: Ukjent / Riksantikvaren
- Kapellet sett fra den lille kirkegården i Grense JakobselvFoto: Gunnar Aasegg
- Spiret på Kong Oscar IIs kapellFoto: Gunnar Aasegg
- Alter og prekestol i Kong Oscar IIs kapellFoto: Gunnar Aasegg
- v
- d
- r