London bispedømme
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/49/Diocese_of_London_Survey_by_John_Harris_1714.jpg/250px-Diocese_of_London_Survey_by_John_Harris_1714.jpg)
London bispedømme ble opprettet som katolsk bispedømme i 604, og har siden reformasjonen vært et anglikansk bispedømme.
Det dekker 17 distrikter i London, dessuten distriktet Spelthorne i Surrey, med et areal på 458 km². Biskopen av London er en av de fem seniorbiskopene i Den engelske kirke, sammen med erkebiskopene av Canterbury og York og biskopene av Durham og Winchester. De fem har i kraft av sitt embete sete i Overhuset.
Den første biskopen av London var St. Mellitus, som senere ble erkebiskop av Canterbury. Den siste katolske biskopen, Edmund Bonner, døde i Marshalseafengselet i 1559.
Fordi bispedømmet omfatter flere kongelige palasser og regjeringsbygningene i Westminster regnes biskopen av London ofte som «monarkens biskop». Historisk sett har han hatt betydelig innflytelse på kongefamilien og ledende politikere.
Katedralen for London bispedømme er St. Pauls katedral. Biskopens residens var inntil 1973 Fulhampalasset, men ble så flyttet til London House ved siden av biskopens kontor i Aldersgate Street.
I 1688, da det katolske hierarkiet i England ble gjenopprettet, ble det opprettet et apostolisk vikariat for distriktet London. Dette fikk ble i 1850 hevet til metropolitanerkebispedømme og fikk navnet Westminster erkebispedømme.
Fram til dannelsen av bispedømmet Chelmsford i 1914 var Essex inkludert og tidligere også andre områder.
Biskoper av London
- St. Melittus 604-619
- ukjent
- Wine 666-675
- Erkenwald 675-693
- Waldhere 693-705
- Ingwald 705-745
- Eggwulf 745-772
- Sighaeh 772-774
- Eadbert 774-785 or 789
- Eadgar 785-789 or 789-791
- Coenwalh 789 or 791-793
- Eadbald 793-794
- Heathobert 794-802
- Osmund 802-811
- Aethilnoth 811-824
- Coelberht 824-860
- Deorwulf 860-861
- Swithwulf 861-898
- Heahstan 898
- Wulfsige 898-926
- Theodred 926-953
- Byrrthelm 953-958
- Dunstan 958-961
- Aelstan 961-966
- Wulfstan 996-1004
- Aelfhun 1004-1014
- Aelfwig 1014-1035
- Aelfward 1035-1044
- Robert av Jumieges 1044-1051
- William 1051-1075
- Hugh d'Orival 1075-1085
- Maurice 1085-1107
- Richard I de Belmeis 1108-1127
- Gilbert 1128-1134
- Robert de Sigillo 1141-1150
- Richard II de Belmeis 1152-1162
- Gilbert Foliot 1163-1187
- Richard FitzNeal 1189-1198
- William av Sainte-Mère-Eglise 1199-1221
- Eustace av Fauconberg 1221-1228
- Roger Niger 1229-1241
- Fulk Basset 1244-1259
- Henry av Wingham 1260-1262
- Henry av Sandwich 1263-1273
- John Chishull 1274-1280
- Richard Gravesend 1280-1303
- Ralph Baldock 1306-1313
- Gilbert Segrave 1313-1316
- Richard Newport 1317-1318
- Stephen Gravesend 1319-1338
- Richard Bintworth 1338-1339
- Ralph Stratford 1340-1354
- Michael Northburgh 1355-1361
- Simon Sudbury 1362-1375
- William Courtenay 1375-1381
- Robert Braybrooke 1382-1404
- Roger Walden 1405-1406
- Nicholas Bubwith 1406-1407
- Richard Clifford 1407-1421
- John Kempe 1422-1425
- William Gray 1426-1431
- Robert FitzHugh 1431-1436
- Robert Gilbert 1436-1448
- Thomas Kempe 1450-1489
- Richard Hill 1489-1496
- Thomas Savage 1496-1501
- William Warham 1502-1503
- William Barons 1504-1505
- Richard FitzJames 1506-1522
- Cuthbert Tunstall 1522-1530
- John Stokesley 1530-1539
- Edmund Bonner 1540-1549
- Nicholas Ridley 1550-1553
- Edmund Bonner 1553-1559
- Edmund Grindal 1559-1570
- Edwin Sandys 1570-1577
- John Aylmer 1577-1594
- Richard Fletcher 1595-1596
- Richard Bancroft 1597-1604
- Richard Vaughan 1604-1607
- Thomas Ravis 1607-1609
- George Abbot 1610-1611
- John King 1611-1621
- George Montaigne 1621-1628
- William Laud 1628-1633
- William Juxon 1633-1660
- Gilbert Sheldon 1660-1663
- Humfrey Henchman 1663-1675
- Henry Compton 1676-1713
- John Robinson 1714-1723
- Edmund Gibson 1723-1748
- Thomas Sherlock 1748-1761
- Thomas Hayter 1761-1762
- Richard Osbaldeston 1762-1764
- Richard Terrick 1764-1777
- Robert Lowth 1778-1787
- Beilby Porteus 1787-1809
- John Randolph 1809-1813
- William Howley 1813-1828
- Charles Blomfield 1828-1856
- Archibald Tait 1856-1868
- John Jackson 1869-1885
- Frederick Temple 1885-1896
- Mandell Creighton 1897-1901
- Arthur Winnington-Ingram 1901-1939
- Geoffrey Fisher 1939-1945
- John Wand 1945-1955
- Henry Campbell 1956-1961
- Robert Stopford 1961-1973
- Gerald Ellison 1973-1981
- Graham Leonard 1981-1991
- David Michael Hope 1991-1995
- Richard Chartres 1996-
Eksterne lenker
- Anglican Diocese of London