Lunge
Lunge | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
TA98 | A06.5.01.001 | ||
TA2 | 3265 |
Lungene (pulmonum) er det sentrale organet i åndedrettssystemet. De to lungene ligger i brysthulen, på hver sin side av brystskilleveggen (mediastinum). De har form som tresidige pyramider og hviler på mellomgulvets to kupler. Innvendig i lungene finner man bronkietreet, som inneholder mange millioner lungeblærer (alveoler) og er ansvarlig for blodets tilførsel av oksygen og avsetning for karbondioksid (CO2). En prosess som er absolutt nødvendig for stoffskiftet.
Lungene kan hevdes å være et parti av kroppens indre overflate hvor luft kan komme inn og ut. De er utformet på en slik måte at det området som står for luftskiftet utgjør et areal på ca. 80 kvadratmeter hos et voksent menneske. Hos en rekke dyr er lungene enda større i forhold til kroppen, spesielt hos sjøpattedyr og dyr som løper eller flyr ofte og derfor har behov for større lungekapasitet.
Lungene er kledd med en tynn, gjennomsiktig bindevevshinne (pleura visceralis), som ved lungeroten (hilus) fortsetter over i brystskilleveggen (som pleura parietalis). Hinnen dekker også brysthulens vegg og mellomgulv. Denne sekkelignende hinnen kalles lungesekken og er dobbeltvegget og lufttett. Rommet mellom de to bladene (pleurabladene) av lungehinnen kalles pleurarommet og inneholder en tynn væske, i et svakt undertrykk, som får hinnene til å klebe seg sammen. Denne sammenklistringen medfører at lungene må utvide seg når brystkassen øker i volum. Ved lungeroten går hovedbronkien, lungearterien, lungevenen, lymfeåren og nervebaner inn og ut av lungen. I dette området finnes et antall store lymfeknuter (hilusglandlene).
Lungene er ellers delt i såkalte lungelapper (lobi), men høyre og venstre lunge er ikke identisk oppbygget. Hos mennesker har høyre lunge tre lungelapper (over-, midt-, og underlappen) og er størst, mens den venstre kun har to (den midtre mangler) og er mindre. Lungelappene er videre delt i mindre segmenter av bindevevsdrag.
Forskere har funnet ut at tobakkrøyking er årsak til opptil 10 000 genetiske mutasjoner i de aller fleste lungecellene.[1] Disse kan så utvikle seg til kreft.[1] Men hvis man slutter å røyke, klarer de uskadde cellene å vokse og erstatte de ødelagte cellene.[1] Dette gjelder selv for folk som har røykt i mange år.[1]
Se også
Sykdomsrelatert
- Hjerte-lunge-redning
- Hypoksi
- Kronisk obstruktiv lungesykdom (KOLS)
- Lungebetennelse
- Lungefysioterapi
- Lungekreft
- Pneumothorax (punktert lunge)
- Thoracotomi (åpning av brystkassen)
- Trachealtube (kunstig ventilasjon)
- Pleuraempyem
Referanser
- ^ a b c d Gallagher, James (29. januar 2020). «Lungs 'magically' heal damage from smoking». BBC News (engelsk). Besøkt 30. januar 2020.