Margrethe II av Danmark
Margrethe II Dronning av Danmark | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
Født | 16. apr. 1940[1][2][3][4]![]() Amalienborg (København, Danmark)[5] | ||
Beskjeftigelse | Monark, kunstmaler, manusforfatter, tekstilkunstner ![]() | ||
Embete |
| ||
Utdannet ved | 7 oppføringer University of Cambridge London School of Economics Girton College Aarhus Universitet[6] North Foreland Lodge N. Zahles skole Handelshøjskolen i Aarhus | ||
Ektefelle | Henrik av Danmark (1967–2018) (bryllupssted: Holmens kirke, avslutningsårsak: ektefelles død)[7] | ||
Far | Frederik IX av Danmark[8] | ||
Mor | Ingrid av Danmark[8] | ||
Søsken | Benedikte av Danmark (familierelasjon: yngre søster) Anne-Marie av Hellas (familierelasjon: yngre søster) | ||
Barn | Frederik X[8] Joachim av Danmark[8] | ||
Nasjonalitet | Kongeriket Danmark | ||
Medlem av | Kungliga Vitterhets Historie och Antikvitets Akademien | ||
Utmerkelser | 45 oppføringer Storkors av Æreslegionen (1978) (deles ut av: Valéry Giscard d'Estaing)[9] Storkorsdame av Royal Victorian Order Storkors av Alaouite-ordenen Den hvite ørns orden Piusordenen Nersornaat i gull (1989)[10] 1. klasse av Trestjerneordenen Æreshåndværker (1980)[11] Stjerneordenen Republikken Slovenias frihetsorden Jugoslavias store stjernes orden Det kongelige Victoriakjedet (1974)[12] Elefantordenen (1947)[13][14] Storkors i særklasse av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden (1974) Fellow of the Society of Antiquaries Kjede av Krysantemumsordenen Storkors med kjede av Republikken Italias fortjenstorden (1977) Ærestegn i gull av Ærestegnet for fortjenester (1979) Modersmål-Prisen (1989) Storkjede av Infante Dom Henriks orden[15] Storkjede av Santiago av sverdets orden[15] Storkors av republikken Polens fortjenstorden H.C. Andersen Prisen (2004)[16] Pro Ecclesia et Pontifice 1. klasse av Det hvite dobbeltkorsets orden (2012) (deles ut av: Ivan Gašparovič, Slovakias president)[17] Foreningen Nordens språkpris (2022)[18] Collar of the Order of the Golden Fleece (1985)[19] Storkors med ordenskjede av Den islandske falkeorden (1973)[20] Serafimerordenen (1958) Storkors med kjede av Finlands hvite roses orden (1958)[21] Storkors av Den islandske falkeorden (1958)[12] Storkors med kjede av St. Olavs Orden (1958)[22] Pleiadenes orden (1959)[20] Chakri-ordenen (1962)[12] Sankta Olgas og Sankta Sofias orden (1962)[12] Nishan al-Kamal (1962)[23] Order of the Precious Crown, 1st Class (1963)[12] Storkors av Republikken Italias fortjenstorden (1964)[12] Stort ærestegn i gull med bånd av Ærestegnet for fortjenester (1964) Storkors av Frigjøreren San Martins orden (1966)[12] Storbånd av Leopoldsordenen (1966)[12] Storkors av Chiles fortjenstorden (1966)[12] King Gustaf VI Adolf's 85 year anniversary commemorative medal (1967)[12] Stort fortjenstkors av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden (1970)[12] Lady of the Garter (1979)[12] | ||
Annet navn | Margrethe Alexandrine Thorildur Ingrid | ||
Regjeringstid | 14. januar 1972 – 14. januar 2024 | ||
Forgjenger | Frederik IX | ||
Etterfølger | Frederik X | ||
Valgspråk | Guds hjælp, folkets kærlighed, Danmarks styrke | ||
Signatur | |||
![]() | |||
Våpenskjold | |||
![]() | |||
Margrethe II av Danmark på Commons |
Margrethe II av Danmark (Margrethe Alexandrine Þórhildur Ingrid)[24] (født 1940) var Danmarks monark fra 1972 til hennes abdikasjon i 2024. Frem til 1944 var hun også prinsesse av Island. Dronningen ble juli 2023 den lengst regjerende monarken i dansk historie.
10. juni 1967 giftet Margrethe seg med den franske grevesønnen Henri de Laborde de Monpezat, fra da kalt prins Henrik. Sammen fikk de sønnene kronprins Frederik, født 26. mai 1968, og prins Joachim, født 7. juni 1969. Margrethe har to søstre: Benedikte av Danmark, født 1944, gift med Richard zu Sayn-Wittgenstein-Berleburg og Anne-Marie av Danmark, født 1946, gift med Konstantin II av Hellas. Hun er tremenning av kong Harald V av Norge.
I nyttårstalen den 31. desember 2023 meddelte dronning Margrethe II at hun ville abdisere den 14. januar 2024 og la sin sønn kronprins Frederik overta som monark.[25]
Suksesjon
Som følge av at foreldrene, Fredrik IX og Ingrid, ikke fikk en sønn som kunne være tronarving, etterfulgte Margrethe til slutt faren som monark. Kongens yngre bror, Knud, var arveprins, og etter ham den eldste sønnen hans, Ingolf. Mange ville gjerne se Margrethe på tronen. I noen år hadde Folketinget vurdert å endre den danske grunnloven, men hadde latt det bli med tanken, ettersom en endring krevde at 45 prosent av folket med stemmerett skulle stemme for den. Statsminister Erik Eriksen fikk ideen om å ta kvinnelig arvefølge med i endringen, slik at flere ville stemme for. Selv om stort sett hele Folketinget var for endringen, og til tross for kongehusets popularitet, ble endringen bare såvidt vedtatt, med 46 prosent deltakelse. Tronfølgeloven av 1953 førte til at prinsesse Margrethe ble den første i arverekken. Hun ble dronning i 1972, og feiret i januar 2022 femti år ved tronen.[26]
I juli 2023 gikk hun forbi Christian IV av Danmark og Norge som den lengstsittende regjerende monark i Danmark.
Annet
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/08/Queen_Margrethe_21-06-2005_V%C3%A1gur.jpg/250px-Queen_Margrethe_21-06-2005_V%C3%A1gur.jpg)
Blant dronning Margrethes ordener er også Storkorset med kjede av St. Olavs Orden.
Margrethe har kunstneriske interesser og evner. I 1977 illustrerte hun under pseudonymet Ingahild Grathmer en dansk utgave av J.R.R. Tolkiens Ringenes Herre. Siden har hun illustrert andre bokverk, designet kostymer for teater og film, og designet og brodert messehagel og bispekåper til flere kirker og bispedømmer. Hennes malerier har også oppnådd gode priser, og hun har hatt flere utstillinger.
Dekorasjoner
Dronning Margrethe II er innehaver av en rekke danske og utenlandske ordener og utmerkelser:[27]
Danske dekorasjoner
- Ridder av Elefantordenen
- Storkommandør av Dannebrogordenen
- Minnemedaljen for Kong Frederik IXs 100-årsdag
- Minnemedaljen for Kong Frederik Xs 100-årsdag
- Dronning Ingrids minnemedalje
- Erindringsmedalje i anledning av 50-årsdagen for Dronning Ingrids ankomst til Danmark
- Hjemmeværnets fortjensttegn
- Hjemmeværnets 25-årstegn
- Civilforsvars-Forbundets hederstegn
- Reserveofficersforeningen i Danmarks hederstegn
Utenlandske dekorasjoner
- Storkors av Frigjøreren San Martins orden, Argentina
- Storkors av Leopoldsordenen, Belgia
- Storkors med kjede av Sydkorsordenen, Brasil
- Storbånd av Stara Planina-ordenen, Bulgaria
- Storkors av Chiles fortjenstorden, Chile
- Storkors med kjede av Terra Mariana-korsets orden, Estland
- 1. klasse av Rettskaffenhetens orden, Egypt
- Kjede av Nilens orden, Egypt
- Storkors med kjede av Finlands hvite roses orden, Finland
- Storkors av Æreslegionen, Frankrike
- Storkors av Frelserens orden, Hellas
- 1. klasse av Sankta Olgas og Sankta Sofias orden, Hellas
- 2. klasse av Pleiadenes orden, Iran
- Storkors med kjede av Den islandske falkeorden, Island
- Storkors med kjede av Republikken Italias fortjenstorden, Italia
- Kjedet av Krysantemumsordenen, Japan
- 1. klasse av Den kostbare krones orden, Japan
- Al-Hussein bin Ali-ordenen, Jordan
- Jugoslavias store stjernes orden, Jugoslavia
- Storkors med kjede av Trestjerneordenen, Latvia
- Storkors av Vytautas den stores orden, Litauen
- Den nassauske husorden av den gylne løve, Luxembourg
- Storkors med kjede av Alaouite-ordenen, Marokko
- Storkors av Den nederlandske løves orden, Nederland
- 1. klasse av Nepals æresdekorasjon, Nepal
- Storkors med kjede av St. Olavs Orden, Norge
- Kong Olav Vs jubileumsmedalje 1957–1982, Norge
- Kong Harald Vs jubileumsmedalje 1991–2016[28], Norge
- Den hvite ørns orden, Polen
- Stordekorasjon av Republikken Polens fortjenstorden, Polen
- Storkors med kjede av Infante Dom Henriks orden, Portugal
- Storkors med kjede av Santiago av sverdets orden, Portugal
- Storkors med kjede av Stjerneordenen, Romania
- 1. klasse av Abd al-`Azīz-ordenen, Saudi-Arabia
- Republikken Slovenias frihetsorden i gull, Slovenia
- Ordenen det gylne skinn, Spania
- Storkors med kjede av Karl IIIs orden, Spania
- Hosebåndsordenen, Storbritannia
- Storkors av Victoriaordenen, Storbritannia
- Kjedet av Serafimerordenen, Sverige
- Minnemedaljen for Gustav VI Adolfs 85-årsdag, Sverige
- Storkors med kjede av Det gode håps orden, Sør-Afrika
- Mugunghwa-ordenen, Sør-Korea
- 1. klasse med kjede av Chakri-ordenen, Thailand
- Rajamitrabhorn-ordenen, Thailand
- Storkors i særklasse av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden, Tyskland
- Storstjerne av Ærestegnet for fortjenester, Østerrike
Stamtavle
Margrethe II av Danmark – stamtavle i tre generasjoner | |||
---|---|---|---|
Margrethe II av Danmark | Far: Frederik IX | Farfar: Christian X | Farfars far: Frederik VIII |
Farfars mor: Lovisa av Sverige | |||
Farmor: Alexandrine av Danmark | Farmors far: Fredrik Franz III av Mecklenburg-Schwerin | ||
Farmors mor: Anastasia Mikhailovna av Russland | |||
Mor: Ingrid av Danmark | Morfar: Gustav VI Adolf av Sverige | Morfars far: Gustav V av Sverige | |
Morfars mor: Victoria av Baden | |||
Mormor: Margaret av Connaught | Mormors far: Arthur, hertug av Connaught og Strathearn | ||
Mormors mor: Louise Margaret av Preussen |
Referanser
- ^ Gemeinsame Normdatei, GND-ID 118975919, besøkt 16. oktober 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ Roglo, Roglo person ID p=margrethe;n=von+schleswig+holstein+sonderburg+glucksburg;oc=2, oppført som Margrethe II von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg[Hentet fra Wikidata]
- ^ The Peerage, The Peerage person ID p10126.htm#i101255, oppført som Margrethe II zu Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburg, Queen of Denmark[Hentet fra Wikidata]
- ^ Brockhaus Enzyklopädie, oppført som Margarete II. (Margarete), Brockhaus Online-Enzyklopädie-id margarete-margarete-ii[Hentet fra Wikidata]
- ^ Store sovjetiske encyklopedi (1969–1978), avsnitt, vers eller paragraf Маргрете II, besøkt 28. september 2015[Hentet fra Wikidata]
- ^ kongehuset.dk, besøkt 25. juni 2010[Hentet fra Wikidata]
- ^ The Peerage person ID p10126.htm#i101255, besøkt 7. august 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d The Peerage[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.legiondhonneur.fr, besøkt 15. mai 2022[Hentet fra Wikidata]
- ^ «Nersornaat 1989», besøkt 5. januar 2023[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.hvfkbh.dk[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b c d e f g h i j k l Det danske kongehus, www.kongehuset.dk[Hentet fra Wikidata]
- ^ kongehuset.dk[Hentet fra Wikidata]
- ^ kongehuset.dk[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b www.ordens.presidencia.pt[Hentet fra Wikidata]
- ^ hans-christian-andersen-priskomite.dk, besøkt 8. juni 2020[Hentet fra Wikidata]
- ^ verkets språk slovakisk, archiv.prezident.sk, besøkt 20. desember 2021[Hentet fra Wikidata]
- ^ www.norden.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ BOE ID BOE-A-1985-22050[Hentet fra Wikidata]
- ^ a b www.kongehuset.dk[Hentet fra Wikidata]
- ^ Suomen Valkoisen Ruusun ja Suomen Leijonan ritarikunnat, side(r) 497[Hentet fra Wikidata]
- ^ Det norske kongehuset, www.kongehuset.no[Hentet fra Wikidata]
- ^ Det danske kongehus, www.kongehuset.dk[Hentet fra Wikidata]
- ^ Dronning Margrethe II danmarkskonger.dk
- ^ Thomas Prakash (31.12.2023). «Dronning Margrethe abdicerer: Træder tilbage 14. januar» (DK). Danmarks Radio. Besøkt 31. desember 2023. «Dronning Margrethe abdicerer: Træder tilbage 14. januar»
- ^ Feirer 40 år på tronen Arkivert 17. april 2014 hos Wayback Machine., siste.no, 10. januar 2012.
- ^ H.M. Dronningens dekorationer Arkivert 20. august 2009 hos Wayback Machine., Kongehuset.dk.
- ^ Tildeling av Kong Harald Vs jubileumsmedalje 1991–2016, Kongehuset
Eksterne lenker
- (fr) Offisielt nettsted
- (en) Margrethe II of Denmark – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Margrethe II – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Margrethe II på Internet Movie Database
- (da) Margrethe II på Filmdatabasen
- (en) Margrethe II hos The Movie Database
- (en) Margrethe II hos The Peerage
Forgjenger | Dronning av Danmark 1972– | Etterfølger |
- v
- d
- r
eller animasjonsfilm
Årets manuskript | Nils Malmros for Skjønnheten og udyret (1984) · Bille August og Bjarne Reuter for Tro, håp og kjærlighet (1985) · Jon Bang Carlsen for Ofelia kommer til byen (1986) · Helle Ryslinge for Flamberede hjerter (1987) · Bille August for Pelle Erobreren (1988) · Åke Sandgren og Stig Larsson for Miraklet i Valby (1990) · Marianne Goldman for Freud flytter hjemmefra (1992) · Bille August for Åndenes hus (1994) · Lars von Trier og Niels Vørsel for Riget (1995) · Carsten Rudolf for Menneskedyret (1996) · Lars von Trier for Breaking the Waves (1997) · Nikolaj Scherfig for Ørnens øye (1998) · Thomas Vinterberg og Mogens Rukov for Festen (1999) · Kim Fupz Aakeson for Den eneste ene (2000) · Lone Scherfig for Italiensk for begyndere (2001) · Ole Christian Madsen og Mogens Rukov for En kærlighedshistorie (2002) · Nils Malmros og John Mogensen for Å kjenne sannheten (2003) · Lars von Trier for Dogville (2004) Dunja Gry Jensen og Henrik Ruben Genz for Frygtelig lykkelig (2009) · Lars von Trier for Antichrist (2010) · Tobias Lindholm og Michael Noer for R (2011) · Lars von Trier for Melancholia (2012) · Tobias Lindholm for Kapringen (2013) · Thomas Vinterberg og Tobias Lindholm for Jakten (2014) |
---|---|
Årets originale manuskript | Anders Thomas Jensen for Brødre (2005) · Anders Thomas Jensen for Adams epler (2006) · Niels Arden Oplev og Steen Bille for Drømmen (2007) · Bo Hr. Hansen for Kunsten å gråte i kor (2008) · Lars von Trier for Nymphomaniac (2015) · Martin Zandvliet for Under sanden (2016) · Søren Sveistrup for Det kommer en dag (2017) · Mads Tafdrup og Christian Tafdrup for En frygtelig kvinde (2018) · Emil Nygaard Albertsen og Gustav Möller for Den skyldige (2019) · May el-Toukhy og Maren Louise Käehne for Dronningen (2020) · Tobias Lindholm og Thomas Vinterberg for Et glass til (2021) · Sara Isabella Jønsson og Lisa Jespersen for Hvor kragerne vender (2022) · Ali Abbasi og Afshin Kamran Bahrami for Holy Spider (2023) · Malou Reymann og Sara Isabella Jønsson for Ustyrlig (2024) |
Årets tilrettelagte manuskript | Nikolaj Arcel og Rasmus Heisterberg for Kongekabalen (2005) · Lærke Sanderhoff og Søren Balle for Klumpfisken (2015) · Anders Thomas Jensen for Skammerens datter (2016) · Tobias Lindholm for Kollektivet (2017) · Bo Hr. Hansen, Amalie Næsby Fick og Philip Einstein Lipski for Den utrolige historien om den kjempestore pæra (2018) · Anders Matthesen for Rutete Ninja (2019) · Anders Thomas Jensen for Ser du månen, Daniel (2020) · Anders Matthesen for Rutete Ninja 2 (2022) · Tea Lindeburg for Du som er i himlen (2023) · Anders Thomas Jensen og Nikolaj Arcel for Bastarden (2024) |
Utdelt som årets engelsk-språklige film 2019–forts. | Three Billboards Outside Ebbing, Missouri (2019) · Joker (2020) · 1917 (2021) · Nomadland (2022) · Triangle of Sadness (2023) · Oppenheimer (2024) |
---|---|
Utdelt som årets amerikanske film 1999–2018 | The Truman Show (1999) · The Straight Story (2000) · American Beauty (2001) · Ringenes Herre – Ringens brorskap (2002) · Gosford Park (2003) · The Hours (2004) · Lost in Translation (2005) · Sideways (2006) · Babel (2007) · No Country for Old Men (2009) · Se opp (2010) · Inception (2011) · Drive (2012) · Operasjon Argo (2013) · Gravity (2014) · Boyhood (2015) · Birdman (2016) · The Revenant (2017) · Manchester by the Sea (2018) · |
Utdelt som årets ikke-engelsk- språklige film 2019–forts. | Grensen (2019) · Parasitt (2020) · Portrett av en kvinne i flammer (2021) · De uskyldige (2022) · Verdens verste menneske (2023) · Close (2024) |
---|---|
Utdelt som årets ikke-amerikanske film 1999–2018 | Mitt navn er Joe (1999) · Livet er herlig og Alt om min mor (2000) · Snikende tiger, skjult drage (2001) · Moulin Rouge! (2002) · Den fabelaktige Amélie fra Montmartre (2003) · Good bye, Lenin! (2004) · Ondskapen (2005) · Der Untergang (2006) · De andres liv (2007) · Maria Larssons evige øyeblikk (2009) · Slumdog Millionaire – Han som hadde svar på alt (2010) · An Education (2011) · Kongens tale (2012) · Amour (2013) · Blå er den varmeste fargen (2014) · Turist (2015) · Mamma (2016) · Sauls sønn (2017) · The Square (2018) |
Utdelt som årets utenlandske film 1984–1998 | Sofies valg (1984) · Amadeus (1985) · Falsk som vann (1986) · Mitt liv som hund (1987) · Down by law (1988) · Bagdad Café (1989) · Du skal ikke slå i hjel (1990) · Cinema Paradiso (1991) · Danser med ulver (1992) · Strictly Ballroom (1993) · Piano (1994) · Resten av dagen (1995) · Smoke (1996) · Postmannen (1997) · I blanke messingen (1998) |
Æres-Robert | Erik Rasmussen (1986) · Ebbe Rode (1990) · Jannik Hastrup (1991) · Astrid Henning-Jensen (1994) · Per Holst (1995) · Henning Bahs og Erik Balling (1998) · Henning Moritzen (1999) · Marguerite Viby (2000) · Rolf Konow (2001) · Tove Jystrup (2002) · Kenneth Madsen (2003) · Helle Virkner (2004) · Bent Fabricius-Bjerre (2005) · Kirsten Dalgaard (2006) · Ole Michelsen (2009) · Jette Termann (2010) · Jan Lehmann (2011) · Henning Carlsen (2012) · Ghita Nørby (2013) · Karen Bentzon (2014) · William Friedkin (2014) · Christel Hammer (2015) · Jimmy Leavens (2017) · Tivi Magnusson (2018) · Jørgen Leth (2023) |
---|
Ib-prisen | Ronnie Fridthjof (2013) · Sigrid Dyekjær (2015) · Signe Byrge Sørensen (2016) · Jacob Jarek (2017) · Katja Adomeit (2018) · Per Holst (2019) · Lise Lense-Møller (2021) · Monica Hellström (2022) · Snowglobe (2023) · Sara Stockmann (2024) |
---|---|
Publikumsprisen for spillefilm | Jakten, Yousee og Alle for to (2014) · Fasandreperne (2015) · Under sanden (2016) · En to tre nu (2017) · Alle for tre (2018) · Team Albert (2019) · Ser du månen, Daniel (2020) · Bastarden (2024) |
Go' Seerprisen (publikumspris) | Badehotellet sesong 6 (2020) |
Årets lange novellefilm | På Ama'r (2002) · Begravelsen (2003) · Dykkerdrengen (2004) |
---|---|
Årets korte novellefilm | Blomsterfangen (1997) · Royal Blues (1998) · Solen er så rød (2000) · 2. juledag (2001) · Habibti min elskede (2003) · Lille far (2004) · This is Me Walking (2005) |
Årets lange fiksjons- eller animasjonsfilm | Liv (2007) · Ung mand falder (2008) · En forelskelse (2009) · Bobby (2010) · Limboland (2011) · Min bror Karim (2012) · Sort kaffe & vinyl (2013) · Weekendfar (2014) · Lulu (2015) |
Portal: Danmark