Norges Bondelag
Norges Bondelag | |||
---|---|---|---|
![]() Norges Bondelags fane | |||
Stiftet | 1896 | ||
Land | Norge | ||
Hovedkontor | Oslo | ||
Medlemmer | 60 482 (2022)[1] | ||
Nettsted | bondelaget.no (no) | ||
Erstatter | Norsk Landmandsforbund | ||
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Bondeaksjon_2014.jpg/250px-Bondeaksjon_2014.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Norges_Bondelag_Ikon.png/250px-Norges_Bondelag_Ikon.png)
Norges Bondelag er den største interesseorganisasjonen for bønder i Norge. Norges Bondelag arbeider for å bedre vilkårene for landbruket og synliggjøre landbrukets betydning for samfunnet. Norges Bondelags hovedmål for norsk landbruk er å øke den bærekraftige matproduksjonen og sjølforsyninga basert på norske ressurser, og å øke verdiskapinga gjennom bruk av ressursgrunnlaget på den enkelte gården. Målet med dette er å gi næringsutvikling, arbeidsplasser og grobunn for levende lokalsamfunn i hele landet.
Bondelaget selv mottar ikke statsstøtte, og er økonomisk og politisk uavhengig.
Laget ble startet i 1896 med tittelen Norsk Landmandsforbund. Dengang skulle det arbeide til beste for landbruksnæringen og prøve å påvirke politiske avgjørelser, med andre ord noenlunde det samme formålet som i dag. I 1922 skiftet bevegelsen navn til Norges Bondelag, bare to år etter at landsmøtet hadde vedtatt å opprette Bondepartiet (nå: Senterpartiet), som skulle arbeide aktivt og direkte for bøndenes interesser på Stortinget.
Norges Bondelag har 63 000 medlemmer, fordelt på 515 lokallag og 16 fylkeslag.
Formålsparagraf (1951)
«Norges Bondelag har til formål å samle alle som er eler kjenner seg knyttet til bondeyrket til fremme av felles saker, trygge jordbruksnæringen og ivareta bygdenes økonomiske, sosiale og kulturelle interesser. Norges Bondelag bygger på nasjonal og kristelig grunn. orges Bondelag og detsunderavdelinger skal ikke drive politisk virksomhet og skal ikke yte økonomisk støtte til eller ta mot økonomisk støtte fra politiske partier. Norges Bondelag vil arbeide for at bondeyrket kan oppnå jamstelling så vel i arbeidsinntekt som når det gjelder gjennomføring av sosiale og kulturelle framsteg. Det heter videre at Norges Bondelag vil gjøre alt for å løse sine oppgaver ved forhandlinger og ikke ved konflikter. "Men dersom jordbruksnæringens vitale interesser trues ved misbruk av makt og tilsidesetting av jordbrukets rimelige krav, da kan Norges Bondelag sette i verk motåtgjerder."»[2]
Styre
Styret etter årsmøtet i 2022 består av styreleder Bjørn Gimming, første nestleder Egil Christopher Hoen og andre nestleder Bodhild Fjelltveit. Styremedlemmer er Erling Aas-Eng, Arthur Salte, Audhild S Slapgård, John Erik Skjelnes Johansen og 1. vara Thorleif Müller, Solveig Bratteng Rønning (Tine ) Arne Elias Østerås (Norske Felleskjøp), Merethe Sund (Nortura), Jorun Henriksen (Norges Bygdekvinnelag) og Henrik Nordtun Gjertsen (Norges Bygdeungdomslag).
År | Direktemedlemmer | Antall lokallag |
---|---|---|
1896 | 307 | 127 |
1900 | 280 | 179 |
1902 | 263 | 185 |
1912 | 18500[3] | ? |
1914 | 43000[3] | ? |
1939 | 58000 | 1300 |
1947 | 53759 | 688 |
1950 | 61100 | 855 |
1955 | 59687 | 901 |
1960 | 61782 | 906 |
1965 | 59473 | 869 |
1969 | 55283 | 858 |
1975 | 54104 | 793 |
1980 | 59391 | 785 |
Ledere
|
|
|
Æresmendelmmer
- Johan E. Mellbye 1931[10]
Se også
Referanser
- ^ https://www.bondelaget.no/getfile.php/131065395-1686124823/MMA/Dokumenter/A%CC%8Arsmelding_Norges%20Bondelag_2022_pdf..pdf; side(r): 30.
- ^ Norges bondelag 1896-1956. Oslo: Bøndenes forlag. 1956. s. 223.
- ^ a b Uklart om tallet jelder antall dirkete medlemmer etter det totale antall medlemer. Se Werner-Hansen, s. 151
- ^ Av (5. juni 2014). «Ny leder i Norges Bondelag - Norges Bondelag». www.bondelaget.no (norsk). Besøkt 25. august 2024.
- ^ Nordnes, av Kevin Karlsen (10. juni 2021). «Bjørn Gimming er den nye bondelagslederen - Norges Bondelag». www.bondelaget.no (norsk). Besøkt 25. august 2024.
- ^ Norges bondelag 1896-1956. Oslo: Bøndenes forlag. 1956. s. 207.
- ^ Norges bondelag 1896-1956. Oslo: Bøndenes forlag. 1956. s. 207.
- ^ Norges bondelag 1896-1956. Oslo: Bøndenes forlag. 1956. s. 223.
- ^ Norges bondelag 1896-1956. Oslo: Bøndenes forlag. 1956. s. 223.
- ^ Norges bondelag 1896-1956. Oslo: Bøndenes forlag. 1956. s. 219.